22 



maade, og de forenes ofte til samme Slægt. De overjordiske vand- 

 rette Skud er endnu længere, inden de bøjer opad og bliver blom- 

 strende (Fig. 1). Derved faar Planten nogen Evne som Vandrer, 

 særlig da der fra de vandrette Skuds Underside udgaar Rødder 

 nedad, hvorved de enkelte Skud bliver i Stand til at ernære sig 

 selvstændigt og isolere sig fra Moderskuddet. Bladene er roset- 

 stillede og filtede paa Undersiden, ligesom de unge Blade ogsaa er 

 stærkt haarede. 



Sand-Kattefod blomstrer i Forsomren. Kurvene sidder faa 

 sammen i en Kvast. De tørre Svøbblade og Blomsterstandens 

 Kroner er rosenrøde eller hvide. Blomsterne er særkønnede og 

 Planten tvebo (diøcisk), d. v. s. Han- og Hunblomster findes paa 

 forskellige Individer. De hanlige Kurve (Fig. 2) er rundagtige, 

 og deres Svøbblade er gærne hvide; Skiveblomsterne (Fig. 3) har 

 en lang Fnug, hvis Haar er kølleformet fortykkede og fjerformede 

 i Spidsen; der findes Spor af Støvvej, men Arret tjener kun til at 

 feje Støvet ud af Støvdragerrøret (som hos Pestilensurt). Hun- 

 Kurvene (Fig. 1) er aflange og deres Svøbblade ofte rosenrøde, 

 Blomsternes Krone er snævert rørformet (Figg. 4 og 5); Fnuggen 

 er af sædvanlig Form, men Haarene sammenvoksede forneden. 

 Sand-Kattefod vokser almindeligt i Danmark og Norge paa Heder, 

 i Klitegne og paa tørre Bakker. Den bindes ligesom Gul Evig- 

 hedsblomst til „Evighedskranse". 



Tav. 28. Fig. 1. En Hunplante. Fig. 2. Stængel med hanlige Kurve. 

 Fig. .3. Hanblomst (Vi). Fig. 4. Hunblomst i yngre Stadie (Vi). Fig. 5. Samme 

 i noget ældre Stadie (*/i). 



29. Bjærg-Kattefod, Antennarla alpina R. Br. 

 N. Fjeld-kattefot. Isl. Fjallaléjurt. 



Denne Art, der let kendes fra den foregaaende ved brune, 

 spidse Svøbblade, er yderst almindelig i Sveriges og Norges Fjælde 

 og danner en væsentlig Del af den hedengangne Vegetation oven- 

 for Trægrænsen; den gaar i Norge til Telemarken. Ligesaa findes 

 den, om end ikke almindeligt, paa Island. 



Bjærg-Kattefod hører til de faa Blomsterplanter, der udvikler 

 spiredygtigt Frø uden Befrugtning; dette mærkelige Forhold, der 

 ogsaa findes hos Mælkebøtte og mange Høgeurter, kaldes Parthe- 

 no genese (Jomfrufødsel). Hos Bjærg-Kattefod træffer man ude- 

 lukkende Hunplanter (i faa Individer er Hanplanter — med daar- 

 ligt udviklet Støv — fundet paa et Par Steder), og derved blev 

 man opmærksom paa den tilsyneladende Modsigelse: altid kun 



