27 



alle ved at indoholde Mælkesaft, en hvidlig Vædske, der findes 

 overalt i Plantens Indre og strømmer ud ved Beskadigelse. 



Blomstrende Eksemplarer af Mælkebøtten kan findes fra For- 

 aaret og helt ind i Efteraaret, men Hovedblomstringen falder dog 

 i Forsomren (Maj — Juni). 



Kurven udfører under Blomstringen (og senere) ejendommelige 

 Bevægelser, som ogsaa kendes fra mange andre Arter af Kurv- 

 blomstrede (se tidligere). Om Morgenen tidlig aabner Mælkebøt- 

 tens Kurve sig, saafremt Solen skinner, men de lukker sig allerede 

 ved Middagstid. Om Natten og paa Dage med koldt fugtigt Vejr 

 er Kurvene altid lukkede. Bevægelserne skyldes Ændringer i Svøb- 

 bladenes Vævspændinger; er Spændingen størst i den ydre Side 

 af dem, lukkes Kurven, medens den aabnes, hvis Spændingen er 

 størst i den indre Side. Vævspændingens Størrelse afhænger dels 

 af Væksten i Svøbbladene, dels af ydre Faktorer, Lys, Temperatur 

 og Luftfugtighed. Den Regelmæssighed, der hos Kurvblomstrede 

 og mange andre Blomsterplanter ytrer sig i Kurvenes eller Blom- 

 sternes Aabning og Lukning til ret bestemte Tider, gav LiNNÉ o. a. 

 Anledning til at sammenstille de paagældende Planter i et saa- 

 kaldet „Blomsterur", hvorefter man nogenlunde nøjagtigt kan be- 

 stemme Klokkeslettet paa Dagen. Nytten af Bevægelserne er i 

 Almindelighed den, at Blomsternes Støv beskyttes mod at øde- 

 lægges af Fugtighed, naar Kurvene lukker sig under Regn og 

 stærkt Dugfald, ligesom Bestøvningen jo helst maa foregaa i lyst 

 og tørt Vejr, nemlig naar Insekterne er fremme. 



Dette gælder imidlertid ikke om Mælkebøtte, thi den hører, 

 som den danske Botaniker C. RAUNKIÆR har vist til de parthe- 

 nogenetiske Planter (se S. 22). Uagtet alle Blomsterne hos de 

 fleste Former af Mælkebøtte indeholder baade Griffel, Ar og til- 

 syneladende veludviklede Støvknapper med Støv i, udvikles Frug- 

 terne uden nogen Befrugtning. Herom kan man let overbevise sig 

 ved at bortskære den øvre Halvdel af en endnu uudsprungen Kurv 

 (derved fjærnes Støvknapperne, Arret og den øvre Del af Griflen); 

 til Trods for denne indgribende Operation fortsætter en saadan 

 Kurv sin Udvikling og frembringer spiredygtige Frugter. — Nogle 

 Former af Mælkebøtte har dog tomme Støvknapper, hvad der jo 

 er i god Overensstemmelse med Kimdannelsen uden Befrugtning. 



Under Frugtens Modning vokser det lille Parti, der ligger 

 mellem Fnuggen og Frugtknuden (se Fig. 4), ud til et langt Skaft, 

 der altsaa bærer den skærmformet udbredte Fnug (Figg. 3, 5 og 6). 

 Den væsentligste Aarsag til Mælkebøttens store Udbredelse er den 

 Lethed, hvormed Frugterne spredes og spirer. Ved dens Udryd- 



