28 



delse er det derfor af Vigtighed at fjærne saa mange „Blomster« 

 som muligt. 



Efter Kurvens Afblomstring bøjer Skaftet sig ved Grunden 

 og lægger sig henover Jorden, dog saaledes, at Toppen bliver 

 noget opad rettet; men naar Frugterne er fuldmodne, retter det 

 sig atter opefter, og det er da en Del højere end under Blomstrin- 

 gen. Naar Skaftet kløves paa langs i fire Dele, krummer disse sig 

 kraftigt udefter, hvilket er et af mange vel kendt Fænomen (Fig.7); 

 der beror paa, at de indre Væv (nærmest Hulheden) søger at for- 

 længe sig mere end de ydre; i det voksende Skaft findes der saa- 

 ledes en vis Spænding mellem det indre og det ydre Væv. 



Hvad vi kalder Mælkebøtte er ikke en enkelt Art, men en 

 stor Mængde arveligt forskellige Former, saakaldte Smaa-Arter. 

 Den Omstændighed, at de er parthenogenetiske, hjælper til at holde 

 disse hinanden nærstaaende Former adskilte, idet Krydsning mel- 

 lem dem er udelukket. Der er i det sidste Aarti beskrevet et Par 

 Hundrede af saadanne Smaa-Arter alene fra Skandinavien. 



Mælkebøtten, der i de forskellige Dele af Danmark og Norge 

 bærer mange forskellige Navne (Fandens Kærnemælk, Løvetand 

 o. s. V.), er paa flere Maader bragt i Anvendelse. For det første 

 er hele Planten officinel; Individer samlede før Kurvenes Udfoldelse 

 benyttes til Fremstilling af Løvetandsekstrakt. Dernæst dyrkes den 

 ogsaa i Mørke, idet Bladene da bliver blege og skøre og anvendes 

 til Salat. Og endelig bruges Roden, ligesom af Cikorie, som Sur- 

 rogat for eller som Tilsætning til Kaffe. 



Tav. 36. Fig. 1. Nederste Del af Planten. Fi^'. 2. Kurv. Fig. 3. Frugt- 

 stand. Fig. 4. Blomst (Vi). Fig. 5. Frugt (Vi). Fig. 6. Blomsterlejet under Frugt- 

 spredningen. Fig. 7. Stykke af Blomsterskaftet, kløvet paa langs. 



37. Høst-Borst, Leontodon aiitumnalis L. 

 N. Alm. følblom. Is). Skarififill. 



Ligesom Mælkebøtte er Høst-Borst meget almindelig paa 

 Marker, Enge (ogsaa Strandenge) og langs Veje baade i Danmark 

 og Norge samt paa Island og Færøerne. Den ligner Mælkebøtten 

 en Del og kaldes undertiden ogsaa Løvetand (den ordrette Over- 

 sættelse af Leontodon), men den adskiller sig især fra Mælkebøtten 

 ved det tyndere og grenede Kurvskaft, længere og smallere 

 Blade, mindre Kurve og ved Frugtens Fnug, der er skidden-gulrød, 

 ikke sidder paa Skaft, og hvis Straaler er fjerformet forgrenede. 

 Høst-Borst er fleraarig, bliver ca. 25 cm høj og blomstrer i Maj— 

 Septbr. Blomsterne dufter svagt af Violer. — Høst-Borst optræder 

 under mange forskellige Former (Smaa-Arter), der adskilles ved 



