30 



af Hensyn til den spiselige Rod, ligesom ogsaa Eng-Gedeskæg tid- 

 ligere har været dyrket under Navnet Havrerod. 



Tav. 39. Figg. 1 og 2. Plantens øverste Del i Blomst og Frugt. Fig. S. 

 Blomst f^/i). Fig. 4. Frugt, set skraat ovenfra. 



40. Vild Skorsonere, Scorzonera humilis L. 



I sit Ydre minder Vild Skorsonere en Del om Gedeskæg, 

 men den er meget lavere (indtil 40 cm høj); dens Blade, af hvilke 

 de fleste er samlede i Spidsen af den lodrette Rodstok, der nedad- 

 til gaar over i en Pælerod (Fig. 2), er helrandede og bredest paa 

 Midten (Fig. 3). Stængel og Bladstilke er beklædte med en løs 

 Uld. Kurven er gerne enlig og ret stor; dens lyst gule Blomster 

 (Figg. 1 og 4) er længere end Svøbbladene. Frugten (Fig. 5) 

 mangler det Fnuggen bærende Skaft, der findes hos Gedeskæg; og 

 Fnuggen selv ligner mest Borstens, men er rent hvid. Vild Skor- 

 sonere vokser hist og her i Danmark, særlig i Vestjylland, paa 

 Heder, høje Enge og i Krat; i Norge findes den paa Enge mod 

 Syd, men er sjælden. Den blomstrer i Maj — Juni. 



Spansk S. (S. hispanica L.), der er mere grenet og meget 

 højere end Vild Skorsonere, og hvis Kurve dufter af Vanille, dyrkes 

 for de spiselige Rødders Skyld. 



Tav. 40. Fig. 1. Blomsterskaft med Kurv. Fig. 2. Rodstok og Pælerod. 

 Fig. 3. Grundblad. Fig. 4. Blomst (Vi). Fig. 5. Frugt (Vi). 



41. Smalbladet Høgeurt, Hieracium umhéllatum L. 

 N. Smalbladet Svæve. 



Høgeurt (norsk Svæve, isl. Undafifill) er den største og 

 formrigeste Slægt af Blomsterplanter i Norden. Dens Kendemærker 

 er Kurvens ulige lange Svøbblade, der sidder i flere Rækker (er 

 „taglagte"), og den trinde, mørkt brune eller sorte Frugt med sid- 

 dende og smudsig gul Fnug, hvis Straaler ikke er fjerformede. 



Der er i Skandinavien af Høgeurt-Slægten adskilt over to 

 Tusinde Smaa-Arter (se S. 28), som dog grupperer sig om et meget 

 ringere Antal Saml e-Ar ter, der atter igen kan sammenstilles i 

 Grupper. De fleste Høgeurt-Arter er — ligesom Mælkebøtten — 

 parthenogenetiske, hvormed Smaa- Arternes Talrighed staar i 

 Forbindelse ; men der er dog nogle faa Arter, som kræver Befrugt- 

 ning for at kunne sætte spiredygtig Frugt. Af de nordiske Arter 

 er dette kun Tilfældet med den her omtalte Art, samt med Lan- 

 eetbladet Høgeurt (H. aiiricula L.), der hører til samme Under- 

 slægt som den paa Tavle 43 afbildede Haaret Høgeurt. 



