31 



Smalbladet Høgeurt hører til den Afdeling, hvis Blade ej er 

 rosetf ormet samlede ved Stænglens Grund, men sidder spredte 

 opad den ; de er smalle, linje- eller lancetdannede og svagt tandede. 

 Kurvene sidder i Halvskærm. Den vokser almindeligt i Danmark 

 og Norge i Randen af Marker, Krat, paa Heder, i Klitter o. a. St. 

 med tør Bund, og den blomstrer i Sommer og Høst. Ligesom de 

 øvrige Arter af Slægten er den fleraarig ; den overvintrer ved 

 underjordiske Knopper, som næste Aar vokser ud til blad- og 

 blomsterbærende Stængler. 



Tav. 41. Fig. 1. Plantens overste Del. Fig. 2. Blomst {*/i). Fig. 3. Frugt (Vi). 



42. Mur-Høgeurt, Hieracium silvaticum L. 

 N. Rosetbladet Svæve. 



Denne Samle-Art hører til den store Afdeling af Høgeurt, der 

 har rosetstillede og stilkede Grundblade og et næsten bladløst 

 Blomsterskaft. Hos Mur-Høgeurt er Bladene æg-hjærtedannede eller 

 triangulære og mere eller mindre dybt tandede. Svøbbladene er i 

 Midten sortegrønne og langs Kanterne graahvide af en tæt Beklæd- 

 ning af smaa, stjærneformede Haar. Mur-Høgeurt vokser baade i 

 Skove og udenfor disse. Den og dens Slægtninge er almindeligt 

 udbredte i Norden, idet de findes saavel i Fjældegne i Norge, paa 

 Færøerne og Island, som i Skove i Danmark og Norge. — De 

 mange nærstaaende Smaa- Arter er vanskelige at skelne fra hver- 

 andre; den paa Tavle 42 afbildede Smaa-Art hedder H. friangulare 

 Almqu. (subsp. suhfriangnlare Stenstrom), et Navn, der peger paa 

 Grundbladenes triangulære Form. 



Tav. 42. Fig. 1. Planten i naturlig Størrelse. Fig. 2. Blomst (VO. Fig. 3. 

 Frugt (Vi). 



43. Haaret Høgeurt, Hieracium piloseUa L. 

 N. Graasvæve. 



Ogsaa Haaret Høgeurt har rosetstillede Blade, men de er hos 

 den TTnderslægt (Filosella), hvortil den hører, i Reglen ustilkede, 

 hele og helrandede. Planten har faaet sit Navn af den graalige 

 Haarbeklædning, der bestaar af tre Slags Haar: ugrenede grove 

 Haar, stjærneformet forgrenede Haar og Kirtelhaar ; særlig Bladenes 

 Underside er stærkt hvidfiltede af Stjærnehaar. Voksemaaden er 

 som hos Sand-Kattefod ; fra den blomstrende Roset udgaar van- 

 drende Skud (overjordiske Udløbere), der ender med en mindre Blad- 

 roset. Kurvene sidder enlige i Spidsen af et bladløst Blomsterskaft 



