33 



Tornet Salat, der er toaarig, er efter al Rimelighed Stam- 

 formen til Ha ve -S al at {L. sativa L.), der har været dyrket i 

 over 2000 Aar ; under Kulturen er Tornene forsvundne, og Bladene 

 har faaet en anden Stilling og Beskaffenhed. 



Tav. 45. Fig. 1. Del af Stænglen med Blade. Fig. 2. Top. Fig. 3. 

 Kurven efter Frugternes Spredning (VO- Fig 4. Frugt (*/i). 



46. Almindelig Svinemælk, Sondiu^ oleracem L. 

 N. Hare-dylle. 



Af Slægten Svinemælk, som kendes fra Høgeurt o. a, ved de 

 tornet-tandede Blade, de sammentrykte Frugter og den snehvide 

 Fnug, findes i Danmark og Norge foruden fleraarige Arter 2 en- 

 aarige, af hvilke Alm. Svinemælk er et hyppigt Ukrudt paa Mar- 

 ker, i Haver og paa udyrkede Steder ved Byer. Hele den indtil 

 80 cm høje Plante er matgrøn, skør og saftig, og har lyre- 

 dannede Blade, der ved Grunden er pilf ormet omfattende med 

 spidse, udstaaende Ører. De kegleformede Kurve indeholder bleg- 

 gule, sjældnere hvide Blomster med gule Støvknapper. Sammen 

 med den nævnte Art, og omtrent ligesaa almindeligt forekommer 

 den beslægtede Art Ru S., norsk Stiv-dy Ile {8. asper (L.) 

 Garsault), der har stive og blanke Blade med fine Torne i Randen 

 og afrundede, tilbagebøjede Ører. Begge Arter blomstrer i Juni — 

 September. 



Tav. 46. Fig. 1. Plantens øverste Del og et Grundblad. Fig. 2. Blomst 

 (Vi). Fig. .3. Frugt (Vi). Fig. 4. Frugt med affalden Fnug {»/>)• 



47. Turt, Mulgedium alpinum (L.) Cass. 



I Skovlierne i hele Norge og i det nordlige Sverige indtil 

 Dalarne og Vårmland (men ikke paa Island og Færøerne) vokser 

 den 1— 2 m høje og pragtfulde Fjældplante, Turt, som mangesteds 

 kan danne en tæt og yppig Vegetation; den gaar op over Birke- 

 grænsen. Bladene er lyredannede og den blomstrende Plantes øvre 

 Del er rigt kirtelhaaret. Kurvene sidder i Klase og har blaa- 

 violette Blomster. Turt blomstrer i Højsomren. Den er „et af 

 Bjørnens væsentligste Næringsmidler, førend de almindelig vildt- 

 voksende Bær modnes" (Schiibeler). 



Tav. 47. Fig. 1. Del af Rodstokken med Knopper og Stængelgrund. 

 Fig. 2. Et Stængelstykke med Blad. Fig. B. Blomsterstand. Fig. 4. Blomst (Vi). 

 Fig. .5. Frugt (Vi). 



Mentz og Ostenfeld, Nordens Flora, 2. Udg. H 



