kort Jordstængel, der bærer en Mængde rosetstillede, omvendt- 

 ægdannede, i Spidsen 3-tandede, læderagtige Blade og en opret 

 Stængel (5—30 cm) med mindre, spredt stillede og lancetdannede 

 Blade og en enlig Blomsterstand; Kronen er blaa. 



Den er en udpræget Xerofyt (se S. 21), som vokser paa varm, 

 tør Kalkbund, hvor den blomstrer i Juni Maaned, 



Tav. 52. Fig. 1. Rodstok med Bladrosetter og den nedre Del af Blom- 

 sterstænglen. Fig. 2. Toppen af denne med Blomsterstanden. Fig. 3. Blom- 

 sterstandsaksen med Avner og en enkelt Blomst. Fig. 4. Blomst, set fra Over- 

 siden (Vi). Fig. 5. Moden Frugt (Vi). 



KLOKKEFAMIUEN, CAMPANULACEÆ. 



53. Liden Klokke, Campamila rofnndifolia L. 

 N. Smaa-klokke. Isl. Blåklukka. 



Den smukke lille Klokkeblomst, som findes overalt ved Gær- 

 der, Vejkanter, paa Bakker og Skraaninger kendes jo af alle, som 

 har noget Blik for vor Flora. 



Liden Klokke hører til de mindre Arter indenfor sin Slægt; 

 den er en fleraarig Urt med en vel udviklet Pælerod, som det 

 første Aar bærer en kort Stængel med nogle nyredannet-hjærte- 

 dannede, langstilkede og rundtakkede Blade; i andet Aar frem- 

 kommer der af Bladakslerne opstigende eller oprette, 15 — 20 cm 

 høje, blomstrende Stængler med smalle, lancetdannede eller linje- 

 dannede Blade og hængende, klokkeformede Blomster i Klase. 

 Foruden de blomstrende Stængler udvikles hen paa Eftersomren 

 blege Udløbere med ufuldstændigt udviklede Løvblade fra de nedre 

 Bladaksler paa Hovedskuddet, og disse fortsættes i næste Vækst- 

 periode som overjordiske, blomstrende Stængler. 



Blomstens Bygning er typisk for Klokkefamilien. Der findes 

 5 frie, smalle og spidse Bægerblade, en sambladet og klokkeformet 

 Krone med 5 Lapper, 5 Støvdragere med udvidede nedre Dele og 

 sammenklæbede Knapper, en undersædig Frugtknude og en traad- 

 formet Griffel med 3-delt Ar. Blomsterne er stærkt f ørsthannede ; 

 undersøger man en aaben Blomst, vil man finde det paa Fig. 4 

 afbildede Stadium : Støvdragerne er visnede, og Støvet sidder paa 

 Griflens Sider imellem de stive Haar (Fejehaar, jævnfør S. 5), 

 som findes der. Aabner man derimod en endnu uoplukket Knop, 

 vil man finde det Stadium, som er fremstillet paa Fig. 3 : de store 

 Støvknapper ligger tæt sammen og omslutter Griflen , hvis Ar 

 endnu ikke er aabnet (se Fig. 6). Støvdragerne udtømmer nemlig 

 allerede i den endnu ikke aabnede Blomst deres Støv paa Griflen, 



