38 



den fastholder det ved sine Fejehaar (Fig. 3), derpaa visner Støv- 

 dragerne bort, og Blomsten aabner sig. De første Insekter, der 

 besøger den for at suge den Honning, som er skjult under Støv- 

 traadenes Udvidelse for neden (Figg. 3, 4, 5), medtager Støv fra 

 Fejehaarene; til sidst strækker Griflen sig, og det tredelte Ar 

 aabner sig (Fig. 4 — 7), hvorved Blomsten bliver i Stand til at 

 befrugtes. Efter Befrugtningen udvikler Frugtknuden sig til en Kap s el, 

 d. V. s. en Frugt med tørt, opspringende Frøgemme og mange Frø. 

 Hos Liden Klokke og de to følgende Arter er Kapslen hæn- 

 dende (Fig. 8), og Frøene kommer ud af 3 Huller, der dannes paa 

 Kapslens nederste Del, altsaa øverst (se Tav. 54, Fig. 5); derved 

 opnaaes, at de smaa Frø ikke alle falder ud paa en Gang, men 

 lidt efter lidt slynges ud, naar Kapslen sættes i Bevægelse af 

 Vinden eller ved Berøring. 



Tav. 53. Fig. 1. Plantens Jordstængel med en Bladroset og den nedre 

 Del af en blomstrende Stængel. Fig. 2. Den øvre Del af Stænglen med de 

 klasestillede Blomster. Fig. 3. Længdesnit af en Blomsterknop (Vi). Fig. 4. 

 Længdesnit af en udsprungen Blomst (*/i). Fig. 5. Støvdrager af en Blomsterknop 

 (^/i). Fig. 6. Griflen fra en Blomsterknop (Vi). Fig. 7. Griflen med de aab- 

 nede Arlapper C/i). Fig. 8. Frugtknude kort før Modning (Vi). 



54. Bredbladet Klokke, Campamda latifolia L. 

 N. Stor-klokke. 



Bredbladet Klokke er den største af vore Klokke-Arter, idet 

 den bliver indtil 1 m høj. Ogsaa Blomster og Blade er store. 

 Bladene er ægdannede, savtakkede og svagt haarede, de nedre 

 stilkede, de øvre stilkløse og smalle. Blomsterne er byggede som 

 hos foregaaende Art, men meget større og Kronens Flige smallere 

 og længere ; de er oprette, men efter Blomstringen bøjer Blomster- 

 stilken sig, saaledes at den modne Kapsel er hængende (Fig. 5). 



Bredbladet Klokke er fleraarig, med kort og lodret Jord- 

 stængel. Om Foraaret danner den store Grundblade, og op mellem 

 dem skyder Blomsterstænglen, hvis Blomster er udviklede i Juli. 

 Den vokser i Lunde og Skove og er udbredt i Danmark og i Norge 

 til c. 68° N. B. I Norge hører den til Karakterplanterne i Skov- 

 lier og ved Bækløb i de lavere Egne. 



Tav. 54. Fig. 1. Blad fra den nedre Del af Stænglen. Fig. 2. Plantens 

 Top. Fig. 3. Støvvejen i en endnu uudsprungen Blomst. Fig. 4. Støvvejen i 

 en udsprungen Blomst. Fig. 5. Moden Kapsel. 



