39 



55. Ensidig Klokke, Camimmila rapimculoides L. 



N. Ensidig klokke. 



Denne Art adskiller sig fra de foregaaende ved sin lange, 

 smalle Klase af ensidigt vendte Blomster og ved de tilbagebøjede 

 Bægerblade; Kronen er nikkende, lidt større end hos Liden Klokke 

 og mørkere violblaa i Farve. Den har en meget rig underjordisk 

 Formering, idet den danner mange Udløbere, hvis Rødder (saa- 

 kaldte „Birødder") delvis bliver tykke og knoldformede. I Danmark 

 og den sydlige Del af Norge findes den især som Ukrudt i Haver 

 og Parker samt hist og her paa Marker; paa Grund af dens rige- 

 lige vegetative Formering er den svær at udrydde og derfor ofte 

 meget ildeset. Løvbladene paa Udløberne er langstilkede, hjærte- 

 dannede og savtakkede; paa de blomsterbærende, 25—80 cm høje 

 Stængler bliver de smallere opad og næsten siddende. Kapslen 

 er haaret og hængende (Fig. 3). — Paa Tavle 55 ses et ejen- 

 dommeligt Forhold, som ofte gjør sig gældende, naar Blomster- 

 standen er en Klase med Endeblomst: I en Klase springer jo 

 Blomsterne ud i opadgaaende Rækkefølge, saaledes at den nederste 

 kommer først; men hvis der findes en Endeblomst, som egentlig 

 burde være den sidst udsprungne, vil denne dog oftest være forud 

 for de nærmest nedenfor den siddende Blomster, hvorved den alt- 

 saa bryder Reglen. 



Tav. 55. Fig. 1. Den lodrette Jordstængel med en Udløber. Fig. 2. 

 Blomsterstanden. Fig. ;5. Moden Kapsel (Vi). Fig. 4. Frø set fra Kanten og 

 fra Fladen CVi). 



56. Enblomstret Klokke, Campawda unlfiora L. 



N. Fjeldklokke. Isl. Fjallablåklukka. 



Denne smukke, 5 — 15 cm høje Klokke er en højnordisk 

 Plante, som træffes paa de højere Fjælde i Norge fra Gudbrands- 

 dalen til Tromsø Amt; den er ogsaa funden enkelte Steder i 

 Nord-Island, men i Danmark mangler den naturligvis. Den 

 vokser i Urtelier og paa Heder ovenfor Skovgrænsen og blom- 

 strer i .Juli. 



Blomsterne sidder enligt og nikkende (Fig. 2, 3) i Spidsen 

 af den spinkle Stængel ; under og efter Blomstringen retter de 

 sig op (Fig. 1) og forbliver oprette ved Frugtmodningen. Kapslen 

 er derfor ikke som hos de hidtil omtalte Arter forsynet med 

 Huller ved sin Grund, men ved sin Spids lige under Bægerbladene 

 (Fig. 4). Bladene er lancetdannede, kortere eller længere stilkede, 

 helrandede eller fjærnt tandede; Stænglerne er opstigende, flere 



