41 



til Grunden (se Fig. 3). Støvdragernes Knapper er sammenvoksede 

 (Fig. 4 og 7). Støvvejen har en noget bøjet Griffel og et tolappet, 

 hovedformet Ar med Fejehaar (Fig. 6), der spiller samme Rolle 

 som hos Klokkefamilien. 



Lobelie, eller som den ogsaa kaldes Tvepibet Lobelie, er den 

 eneste nordiske Art af Familien. Den vokser i flade Søer paa 

 bar Sandbund nær Land; den nedre Del af Planten (Fig. 1) er 

 submers, d. v. s. lever nede i Vandet, medens den øvre Del af 

 den 10 — 40 cm høje Stængel med de klasestillede, hængende og 

 bleglila Blomster hæver sig op over Vandfladen. Bladene er 

 linjedannede, korte, butte og tykke ; paa et Tværsnit af dem ses 

 to store, paa langs løbende Hulheder, herfra stammer Navnet „tve- 

 pibet". Den er fleraarig og ^blomstrer i Juli. 



I Danmark findes den mest i Vest-Jylland, idet den holder 

 sig til Hede- og Klitsøer; den sarte Farve paa Kronen og den 

 slanke Klase gør et eget yndefuldt Indtryk, naar man ude i de 

 øde Hedeegne træffer paa en lille Sø, hvor Lobelien i Mængde og 

 uden Indblanding af andre Planter danner en Krans omkring hele 

 Søen. I Norge forekommer den hist og her til Lofoten, og ogsaa 

 fra Færøerne er den kendt. 



Tav. 58. Fig. 1. Den submerse Del af Planten. Fig. 2. Blomsterstanden. 

 Fig. 3. Kronen (Vi). Fig. 4. Blomst med borttaget Krone, Støvdragerne er 

 løsnede ved deres Grund for at vise de sammenvoksede Knapper (Vi). Fig. 5. 

 Støvvej (Vi). Fig. 6. Arret ('"/i). Fig. 7. De sammenvoksede Støvknapper, sete 

 fra Blomstens højre Side C^/i). 



GRÆSKARFAMILIEN, CUCURBITACEÆ. 



59. Enbo-Galdebær, Bryonia alha L. 

 N. Galdebær. 



Græskarfamilien bestaar af store Urter, som næsten alle er 

 Klatreplanter. De tilhører især de varmere Lande, og i Norden 

 findes ingen egentlig vildtvoksende Arter, men Enbo-Galdebær og 

 Tvebo-Galdebær forekommer undertiden forvildede fra Dyrkning i 

 gamle Haver (den sidste sjældnest) ; desuden dyrkes Græskar, 

 Agurk og Melon meget, saavel paa Friland som i Væksthuse. 

 Blomstens Bygning er i Hovedsagen følgende: den er særkønnet 

 d. V. s. enten Han- eller Hunblomst ; hos nogle Arter findes baade 

 Han- og Hunblomster paa samme Plante, saaledes hos Enbo- 

 Galdebær (se Fig. 1); saadanne Planter kaldes enbo. Andre Arter 

 er tvebo, idet Hanblomster findes paa én Plante, Hunblomster 

 paa en anden. Hanblomsten (Fig. 2) har tilsyneladende 3 Støv- 



