42 



dragere, men af disse bestaar de to hver af to sammenvoksede 

 Støvdragere (Fig. 4), og kim én er enkelt (Fig. 5). Støvknappen 

 er, som det ses paa Figurerne, s-formet bøjet. Hunblomsten (Fig. 3) 



har en undersædig Frugtknude, der 

 bliver et 3-rummet Bær (Fig. 6 og 

 7), og 3 Ar. Kronen er hos begge 

 Køn sambladet og klokkeformet 

 med dybt delte Flige ; Farven er gul 

 eller gulgrøn. 



BetegnelsenKlatreplanter an- 

 vendes for Planter, hvis Stængler er 

 for svage til at holde sig oppe uden 

 Hjælp, og som har særlige Organer 

 til at klatre med. Disse Organer kan 

 være meget forskelligt uddannede og 

 mere eller mindre fuldkomne. Hos 

 Græskarfamilien staar de højt i 

 deres Udvikling, idet det er Klat re- 

 traade, d. v. s. følsomme, traad- 

 formede Legemer, der ved Berøring 

 lægger sig i Skruevindinger om 

 det fremmede Legeme, de rører ved. 

 En ung Klatretraad, der endnu 

 ikke har berørt noget, er ikke 

 skrueformet snoet, men omtrent ret. 

 Følsomheden sidder i Spidsen af 

 Traaden, og denne udfører forskel- 

 lige kredse nde Bevægelser ligesom 

 for at finde noget at gribe om. 

 Kommer den i Berøri ng f. Eks. 

 med en Gren , krumm er den sig 

 stærkt (se Tekstfig. 3 A, B), idet 

 den mod Grenen vendte Side enten 

 forkorter sig eller i alt Fald ikke 

 vokser, medens den bortvendte Si de 

 strækker sig stærkt; den kan paa 

 den Maade sno sig flere Gange 



Fig. 3. Galdebær. 



Fire Stadier i Klatretraadens Om- 

 klamren af en Gren. A, En Gren er 

 anbragt, saaledes at den rører Klatre- 

 traaden. B, Et Kvarter senere, Klatre- 

 traaden har bøjet sig omkring Grenen. 

 C, 2 Timer senere, Klatretraaden har 

 snoet sig en hel Skruevinding. D, 

 Nogle Dage efter, Klatretraaden har 

 snoet sig flere Vindinger omkring 

 Grenen, og den frie Del af den er 

 blevet proptrækkerformet snoet. 



(Efter Errera og Laurent). 



omkring Grenen (se Tekstfig. 3 C). 

 Denne uensartede Vækst i Klatretraaden ledes fra Spidsen ned 

 gennem den, og derved dannes alle de Skruevindinger, som ses 

 paa hele Traadens frie Del (se Tekstfig. 3, D). Resultatet heraf 



