44 



rianesyre, og som betinger, at Rodstokken bruges i Medicinen. 

 De af denne fremstillede Lægemidler har beroligende Virkninger 

 overfor nervøse Anfald. 



Tav. 60. Fig. 1. Grundblad. Fig. 2. Plantens Top. Fig. 3. Blomst, set 

 fra Siden ('/i). Fig. 4. Frugtknuden, set fra 2 forskellige Sider (/°/i). Fig. 5. 

 Moden Frugt med Fnug f/i). 



61. Vaarsalat, Valerianella olitoria L. 

 N. Vaarsalat. 



Vaarsalaten afviger fra Baldrian ved Manglen af Fnug, 

 ved den omtrent regelmæssige, blegblaa Krone uden Pukkel, ved 

 de hele, ægdannede eller lancetdannede Blade og ved at være 

 enaarig. 



Det er en 5 — 20 cm høj Plante, som vokser paa Marker og Diger, 

 ofte ved Stranden ; den blomstrer allerede i Maj og har modne Nød- 

 frugter i Juli — August ; disse spirer straks og danner smaa Planter 

 med Bladroset, som overvintrer. Disse saakaldte „overvintrende 

 enaarige" (vinter-annuelle) Planter er saaledes næsten et fuldt 

 Aar om deres Udvikling, medens andre enaarige Planter først 

 spirer om Foraaret og modner deres Frugt samme Efteraar, altsaa 

 i Løbet af omtrent et halvt Aar (sommer-annuelle). 



Vaarsalaten findes i Danmark ret almindeligt, især paa 

 Øerne; i Norge er den sjælden og findes væsentligt ved Strand- 

 kanter langs Sydkysten. Navnet Vaarsalat stammer fra, at man 

 tidlig om Foraaret kan spise de unge Blade som Salat. 



Tav. 61. Fig. 1. Planten i Blomstring (de fleste Stængler er skaarne af). 

 Pig. 2. Blomst med den undersædige, skæve Frugtknude CVi). Fig. 3. Moden 

 Frugt C/l). 



GEDEBLADFAMILIEN, CAPRIFOLIACEÆ. 



62. Hyld, Samhueiis nigra L. 

 N. Hyld. 



Hylden forekommer i Danmark almindeligt i Skove og Krat 

 foruden ved Gærder, i levende Hegn og i Haver. I Norge findes 

 den i de lavere Dele af Landet langs Kysten indtil Molde og 

 plantet til omtrent 68" N. B. Den er sikkert oprindelig vildt- 

 voksende i Norden og er formodentlig tidligt udbredt. Hylden 

 hører nemlig til de Planter, hvis bæragtige Frugter med stor 

 Begærlighed ædes af Fugle (især Drosler), og da Frøene er 

 beskyttede af en haard Skal, gaar de ubeskadigede gennem 



