51 



firkantede Stængler, der ikke kan holde sig oprette ved egen Hjælp ; 

 derfor hager den sig fast til andre Planter ved sine nedadkrummede 

 Torne paa Stænglen og Bladene (se Fig. 2 og 3). Den er saa- 

 ledes en Klatreplante, men af de lavest udviklede blandt disse 

 (jævnfør Galdebær, S. 42). Bladene er oftest 8 i hver Krans, 

 men kun fra Hjørnerne af to af dem fremkommer der Sideskud, da 

 blot disse er egentlige Blade, medens de andre er Akselblade, som 

 er stærkt udviklede, og som svarer til Akselbladene hos de tro- 

 piske Arter af Familien. Blomsterne hos Burre-Snerre er smaa og 

 gulhvide og fremkommer i Juni — August; de sidder enkeltvis eller 

 i faablomstrede Kvaste i Bladhjørnerne. Den todelelige Spaltefrugt 

 er besat med Hager, hvormed den fæster sig i Dyrenes Pels og 

 Menneskenes Klæder („Frakkelus", „Præstelus"), hvad der tjener 

 til dens Spredning. 



Burre-Snerren er almindelig i Danmark og i Norge; den op- 

 træder hyppigt som Ukrudt paa dyrkede Steder, men ogsaa ved 

 Gærder og i Skove. Paa Island og Færøerne er den truffet nogle 

 faa Gange, indslæbt ved Husene. 



Tav. 68. (Var. Vaillantii D. C). Fig. 1. Øvre Del af et Skud med unge 

 Frugter. Fig. 2. Et Stængelled med Bladfæster og Sidegrene (Vi). Fig. 3. En 

 Del af Stænglens Kant (stærkere forstørret). Fig. 4 En Blomst C^/i). Fig. 5. 

 Spaltefrugt (^/i). Fig. 6. Spaltefrugt i Længdesnit, visende det krummede Frø, 

 i hver Delfrugt; i Frøet ses en hvid Kim i den ^agt violette Frøhvide ("/Ov 



69. Trenervet Snerre, Galium horeale L. 

 N. Hvit-maure. Isl. Krossmadra. 



Trenervet Snerre er en stadselig, 20 — 60 cm høj, fleraarig 

 Urt med en tynd, rødbrun Rodstok. Bladene sidder kun 4 i Kran- 

 sene og er æg-lancetdannede, trenervede. De hvide Blomster er 

 samlede i en stor Top og udfoldes i Juli— August. Frugterne er 

 forsynede med hagekrummede Smaabørster (Fig. 3). 



Den vokser paa høje Enge og mellem Krat og er almindelig 

 i Danmark og Norge, samt findes ret udbredt paa Island, men 

 mangler ligesom følgende Art paa Færøerne. 



Af den tørrede og pulveriserede Rodstok kan der udtrækkes 

 et mørkerødt Farvestof, som farver Uld rødt. Herved viser den 

 sit Slægtskab med en bekendt Farveplante, Krap-Planten (i?w&m 

 tindorum L.), som stammer fra Orienten, men dyrkes i Mellem- 

 Europa og en sjælden Gang ogsaa i Norden ; den røde Farve, som 

 faas af dens Rodstok, er kendt under Navnet Kraprødt. 



Tav. 69. Fig. 1. Rodstok med den nederste Del af 3 Stængler. Fig. 2. 

 Stænglens øvre Del med Blomsterstanden. Fig. 3. Spaltefrugt (Vi). 



4* 



