55 



Sraaaøer (fugtig Luft). Men foruden i Skove plantes den ofte i 

 Alléer og Parker, da dens ringe Skygge ikke skader Græsplænerne. 

 Askens Ved er meget skattet paa Grund af dets Bøjelighed og 

 Lethed samtidig med Haardhed; det benyttes derfor til mange- 

 haande Formaal, Hjulakser, Gymnastikredskaber, Aarer, Skier 

 o. s. V. 



Det er en Ejendommelighed ved Asken, at Bladene udfoldes 

 saa sent paa Foraaret (i Danmark i de sidste Dage af Maj), saa- 

 ledes at alle de andre Træer i Skoven har friske, fuldt udfoldede 

 Blade, medens Asken endnu staar med nøgne Grene og de store 

 sorte Knopper. Men inden Bladknopperne springer ud, blomstrer 

 Træet. Som Fig. 2 viser, fremkommer der oftest Blomsterstande 

 lidt nedenfor Grenenes Spids, medens selve Endeknoppen udvikler 

 Løvblade. Blomsterne er smaa og uanselige og afviger fra de 

 øvrige Planter af Olietræfamilien — ogsaa fra andre Arter Ask, 

 f. Eks. Manna-Asken {F. ornus L.) — ved at være nøgne, d. v. s., de 

 mangler baade Bæger og Krone (Fig. 3). Ogsaa i en anden Hen- 

 seende er de mangelfulde, idet kun nogle af dem bestaar baade af 

 Støvdragere og Støvvej (Fig. 6), medens andre af dem alene har 

 Støvdragere (Fig. 4), atter andre alene Støvvej (Fig. 5). Planter, 

 hvis Blomster saaledes bestaar dels af Tvekøns-, dels af Han- og 

 dels af Hun-Blomster kaldes polygame. 



Saadanne smaa uanselige Blomster er ikke indrettede til In- 

 sektbestøvning, men til Vindbestøvning, idet deres Støv er tørt 

 (ikke klæbrigt) og let føres bort af Vinden hen til Støvvejen paa 

 andre Blomster. I Sammenhæng dermed staar det Forhold, at de 

 træagtige Planter, der er Vindbestøvere, ofte blomstrer, før de faar 

 Blade, da et tæt Løvdække vilde forhindre Vinden i at komme til 

 at sprede Blomsterstøvet. Ogsaa et andet Forhold staar rimeligvis 

 i Forbindelse hermed, nemlig at Vindbestøvere gærne har meget 

 rig Blomstring, da Støvets Chancer for at træffe en Støvvej er 

 meget ringere end hos Insektbestøvere. 



Naar Støvvejen er befrugtet, udvikler den sig til en Vinge- 

 frugt, d. V. s. en Nød med fladt, udbredt Frøgemme, som Vinden 

 let kan bortføre og dermed befordre Spredningen. Der er i Al- 

 mindelighed kun ét Frø, sjældnere to, i Nødden, og denne spirer 

 ikke før tidligst Aaret efter, da dens Spireevne ikke udvikles, før 

 den har været udsat for Kulde. 



Askens Blade er modsatte og uligefinnede. Ved et finnet 

 Blad forstaas et Blad, som er fjernervet og sammensat, d. v. s., 

 Bladet er saa dybt indskaaret, at Indskæringerne naar Hoved- 

 nerven, og de enkelte Bladdele, Smaabladene, er udviklede som 



