59 



Fjæld-Ensian er en toaarig Plante, som bliver 5 — 20 cm høj 

 og blomstrer i Højsomren; Kronen aabner sig kun faa Timer paa 

 Dagen og i godt Vejr. 



Foruden den findes der i det arktiske Norge og paa Island 

 flere andre smaa, smukke, en- eller toaarige Ensian-Arter, og des- 

 uden paa Island en nærstaaende Slægt Pleurogyne (P. rotata (L.) 

 Griseb., Isl. Blåstjarna), hvis Krone er hjulformet og næsten 

 fribladet. 



Tav. 77. Fig. 1. Et kraftigt Eksemplar (Vs). Fig. 2. Den modne og 

 aabne Kapsel (Va). Fig. 3. Modent Frø (stærkt forstørret). 



78. Tusindgylden, Cmtaurium. 



A. Strand-Tusindgylden, C. erythræa Rafn. 



B. Liden Tusindgylden, C. pulchellum (Sw.) Druce. 



N. Tusengylden. 



Slægten Tusindgylden afviger fra Ensian ved sine røde Kro- 

 ner, og ved at Støvknapperne er snoede (Fig. 3), samt ved at 

 Kapslen er torummet i dens nedre Del. Det er en- eller toaarige 

 Planter, som især forekommer paa Strandenge, sjældnere paa Enge 

 inde i Landet. De blomstrer i Juli og August og er da ofte en 

 Pryd for Marken, naar de optræder i Mængde. De to afbildede 

 Arter er begge hyppige i Danmark, medens de i Norge er ind- 

 skrænkede til den sydligste Del af Kysten. I den jydske Halvøs 

 Klitstrækninger er den 5 — 30 cm høje Strand-Tusindgylden en 

 af de smukkeste Planter i græsklædte Lavninger. 



Tav. 78. A. Strand-Tusindgylden. Fig. 1. Et spinkelt og lavt Eksemplar 

 med smaa Blomster. Fig. 2. Længdesnit af Kronen; Bægrets Højde angives af 

 de to vandrette Striber paa Kronrørets Sider (Vi). Fig. 3. En tømt og snoet 

 Støvknap (*/i). B. Liden Tusindgylden. Fig. 4. Et kraftigt og rigt grenet Eks- 

 emplar. Fig. 5. Et spinkelt og ugrenet Eksemplar. Fig. 6. Længdesnit af 

 Kronen, med Angivelse af Bægerhøjden ('/i). 



79. Bukkeblad, Meyiyanthes trifoliata L. 

 N. Bukkeblad. Isl. Reidingsgras, Horbladka. 



Bukkeblad hører hjemme i Kær og lavvandede Søer, hvor den 

 ofte er den toneangivende Plante paa større Omraader. Dens 

 vandrette, tykke og kraftige Stængeldele breder sig dels flydende, 

 dels krybende over Bunden, ud i Vandet og danner et Fletværk 

 af Rodstokke og Rødder; derved kommer den til at spille en vig- 

 tig Rolle ved Indvinding af Land, idet den tilbageholder de faste 

 Dele, som ellers vilde skylles bort af Vandet, men nu bliver hæn- 



