60 



gende og væves ind i det Filter af Rødder, som den og andre 

 Planter, f. Eks. Stargræsser, danner. Det saaledes fremkomne Kær 

 bliver ved flere og flere Planters Indvandring efterhaanden fastere, 

 saaledes at Bukkeblads vandrette Stængler ikke kan skaffe sig fri 

 Plads: den sygner lidt efter lidt hen og dør, idet den selv har 

 beredt sig sin Undergang paa Stedet, men samtidig med at dette 

 sker, har den erobret ny Jordbund ved at vandre ud i Søen. Det 

 er den hyppigste Maade, hvorpaa Smaasøer — og i Tidens Løb 

 ogsaa større — gror til, hvad enten det nu skyldes Bukkeblad eller 

 andre Planter med lignende Voksemaade. 



Bukkeblad er almindelig i Danmark, Norge, paa Færøerne 

 og Island og er udbredt over hele den nordlige Halvkugles tem- 

 pererede og kolde Egne. 



I Juni Maaned fremkommer der fra de nedliggende Stængler 

 en 10—30 cm høj Blomsterstand, som er en opret Klase med store 

 smukke Blomster; Kronen er hvid med rødligt Anstrøg paa Yder- 

 siden og indvendig forsynet med lange, traadformede, hvide Fryn- 

 ser, der giver Blomsten et dunblødt Udseende. Tavlen viser et 

 ejendommelig Forhold i Blomsterbygningen, som man kalder Hete- 

 rostyli; det bestaar deri, at hos nogle Individer er Blomsternes 

 Støvdragere lange og Griflen kort (en saadan Blomst kaldes kort- 

 griflet, Fig. 2), hos andre (Fig. 1) er det omvendte Tilfældet 

 (langgriflet). Dette Forhold findes hos forskellige andre Planter, 

 saaledes hos de senere omtalte Kodriver og Vandrøllike, og 

 man har ved Forsøg fundet, at Støvdragere og Griffel af samme 

 Højde ved Befrugtning giver bedre Frødannelse, end naar en kort 

 Griffels Ar befrugtes af Støv fra langstilkede Støvknapper eller 

 omvendt; Forholdet begunstiger altsaa Befrugtning mellem Blom- 

 ster fra forskellige Individer (Krydsbefrugtning). Frøene (Fig. 3) 

 er blanke og brune og findes ofte i Mængde i Tørveaflejringer. 



De kødfulde, store, trekoblede Blade af Bukkeblad indeholder 

 et bittert Stof og benyttes i Medicinen som mavestyrkende Middel, 

 hvad der ogsaa er Tilfældet med Roden af flere Ensian-Arter, 

 f. Eks. den i Norges sydvestlige Fjældegne forekommende Purpur- 

 Ensian (N. Skjær-søte, G entiana purpur ea L.) og Alpernes Gul 

 Ensian {Gentiana lutea L.). 



Tav. 79. Fig. 1. Blomstrende Skud af den langgriflede Form, med den 

 nedliggende Stængel. Fig. 2. Kortgriflet Blomst i Længdesnit (*/i). Fig. 3. 

 Modent Frø f/x). 



