62 



dragere. Vil man have lidt nøjere Forstaaelse af Blomsten, maa 

 man skære den igennem og pille den i Stykker. Paa et Længde- 

 snit (Tekstfig. 4, b) ser man indenfor de gennemskaarne og af- 

 kappede Bæger- og Kronblade 3 af Bikronens Blade, og det viser 

 sig, at de forneden er forbundne med Midtsøjlens ydre Del. Aab- 

 ner man en yngre Blomst og tager et Bikronblad og den dermed 

 forbundne Del ud, vil man iagttage, at Bikronbladet kun er lidet 

 udviklet i Sammenligning med den anden Del og egentlig blot er 

 en Pukkel paa den (Tekstfig. 4 d) ; endvidere ser man paa Inder- 

 siden af denne Del (Tekstfig. 4 c) to aflange Legemer (mørke 

 paa Figuren), som viser sig at være fyldte med Blomsterstøv, og 

 vi har nu Forklaringen paa den hele Dannelse; det er nemlig en 

 Støvdrager, hvis Støvtraad er kort og bred og paa sin Yderside 

 har en kronbladagtig, stor Udvækst, der fører Navnet Bikrone 

 (jævnfør Bikronen hos Bredbægeret Ensian og de nedenfor omtalte 

 Rubladede, hvor den er en Udvækst paa Kronen). Tekstfig. 4, e 

 viser os den udviklede Bikrone udbredt, efter at Støvknapdelene 

 er bortskaarne. 



Indenfor dette mærkelige Støvdragerparti kommer man til 

 det hovedformede Ar, som gaar over i Frugtknuden ved en Ind- 

 snævring (se Tekstfig. 4, b). Paa Tav. 80, Fig 3, er Midtsøjlen 

 befriet for Bikrone, Krone og Bæger; den bestaar altsaa af Støv- 

 dragerne, som kendes paa de vinkelformede, hvidlige Legemer for- 

 oven, og indenfor dem Arret; paa Figuren ses endvidere forneden 

 en gulgrøn, cirkelrund Plet, det er en Honninggrube, og to lig- 

 nende kommer ogsaa frem til højre og venstre; Partiet mellem 

 dem er den nedre Del af Støvdragerne. Foroven mellem Støv- 

 dragerne er der et lille mørkt Legeme, dannet af to Klæbe- 

 skiver, og til dette sidder Støvmasserne fæstede (Tav. 80, 

 Fig. 4), Støvet er nemlig i denne Familie (ligesom hos de senere 

 omtalte Gøgeurter) ikke løst, men sammenklæbet til kølleformede 

 Masser, hvoraf hver Støvknap har to, svarende til dens to Halv- 

 dele; disse Støvmasser ligger inde i Støvknappen (de skinner igen- 

 nem paa Fig. 3) og løsnes udadtil. Nu er der det mærkelige, at 

 Klæbeskiverne forbinder én Støvmasse fra hver af de to Støv- 

 knapper, imellem hvilke den sidder, til et vægtlignende, lille Appa- 

 rat (Fig. 4). 



Nedenfor Klæbeskiverne er der en smal Ilende mellem Støv- 

 knapperne; bagved den sidder det egentlige Ar, d. v. s. den 

 slimede og fint vortede Flade, hvor Støvet skal føres hen for at 

 befrugte Plantens Æg. Da Støvknappen aabnes udad og Ar- 

 fladerne sidder indenfor dem, indses det let, at Selvbestøvning er 



