67 



Tav. 85. Fig. 1. Rodstok med Grundblade og afskaarne Blomsterstængler. 

 Fig. 2. Blonisterstængel. Fig. 3. Kortgriflet Blomst i Længdesnit (*/i). Fig. 4. 

 Moden Delfrugt (Vi). 



86. Kulsukker, Symphytum officinale L. 

 N. Valurt. 



En næsten meterhøj, grov og stivhaaret, fleraarig Plante 

 med store, ægdannede Blade, som fortsættes ned ad Stænglen 

 („nedløbende" Blade), og paa hvis Underside Nerverne er stærkt 

 fremtrædende. — Blomsterne sidder i hængende, bladløse Svikler 

 og fremkommer i Juni— Juli. Kronen er stor, rørformet og lidt 

 udvidet foroven, oftest violet, sjældnere rød (som paa Tavlen) eller 

 hvid ; indvendig er den lukket af en Bikrone, bestaaende af 5 lang- 

 agtig-trekantede, frynsede Skæl (Fig. 5). Delfrugterne er omtrent 

 glatte, sorte. 



Kulsukker findes hist og her i Danmark og det sydlige Norge ; 

 den vokser altid omkring beboede Steder og foretrækker fugtig 

 Bund og Skygge, f. Eks. ved gamle Voldgrave; rimeligvis er den 

 oprindelig indplantet i Middelalderen, da den tidligere har været 

 anset for en god Lægeurt. 



En anden Art, Stivhaaret Kulsukker (S. asj^erum heipech..), 

 med lyseblaa Blomster dyrkes i Danmark undertiden i Haver og 

 som Foderplante for Svin; den har dog hidtil ikke vundet nogen 

 videre Udbredelse, da Kulturen er ret dyr, saafremt den skal give 

 ordentligt Udbytte. Af og til forekommer den forvildet. 



Tav. 86. Fig. 1. Den øvre Del af en Stængel. Fig. 2. Et lavere sid- 

 dende Blad. Fig. 3. En Del af Kronen med et Bikroneskæl og 2 Støvdragere 

 (Vi). Fig. 4. Støvdrager C^/i). Fig. 5. Et Bikroneskæl (Vi). Fig. 6. Den fir- 

 delte Frugtknude med den lange Griffel og Honningkirtlen (bleggul) ved Del- 

 frugternes Grund (Vi). Fig. 7. Moden Delfrugt (Vi). 



87. Slangehoved, Echium vulgare L. 

 N. Slangehode. 



Slangehoved afviger fra alle andre Rubladede ved, at Blom- 

 sten er ensymmetrisk (saaledes kaldes en Blomst, som kan deles 

 i lige Dele efter ét Flan, medens en regelmæssig eller flersymme- 

 trisk Blomst kan deles efter flere Planer). Den viser derved en 

 Overgang til Læbeblomstredes Familie. Slangehoved er en to- 

 aarig Plante ; det første Aar dannes en stor Roset af lange, smalle 

 Blade (Fig. 2) og en stærk Pælerod ; det andet Aar skyder op 

 fra Rosetten en indtil meterhøj, stærk og sejg, opret Stængel med 

 talrige Blomsterstande fra Bladhjørnerne. Blomsterne er store, 



5* 



