77 



til Beskyttelse mod skadelige Dyr. Tillige er Stænglen især op- 

 efter forsynet med Kirtelhaar. 



Hamp-Hanekro er nu almindelig saavel i Norge som i Dan- 

 mark. Alm. Hanekro er en oprindelig Plante i Norden og findes 

 ofte paa fugtige, løs-muldede Steder i Skove og Krat ; den er ogsaa 

 fundet paa Island og Færøerne. 



Tav. 100. Fig. 1. Plantens øverste Del. Fig. 2. Blomst, set forfra (*/i). 

 Fig. 3. Delfrugt (Vi). 



101. Brunelle, Brunella vulgaris L. 

 N. BlaakoU. Isl. Blåkolla. 



Paa ret forskelligartede Voksepladser, tørveholdige og andre 

 Enge, lave Marker, Skovtomter, i Haver og andetsteds er Bru- 

 nelle hyppig i Danmark, Norge, Island og paa Færøerne. Den er 

 fleraarig, og de bueformet opstigende, men iøvrigt ranke, 5 — 25 

 cm høje Blomsterskud ender med en akslignende Stand af violette 

 Blomster (Figg. 1 og 2). Bægret er tolæbet; efter Afblomstrin- 

 gen (Brunellen blomstrer i Juli — August) slutter de to Læber tæt 

 sammen (Fig. 4), og Frugterne (Fig. 5) frigøres først ved Bægrets 

 Bristning. 



Tav. 101. Fig. 1. Planten i naturlig Størrelse. Fig. 2. Blomst (Vi). 

 Fig. 3. Frugtstand. Fig. 4. Bæger i Frugtstadie C/i). Fig. 5. Delfrugt (Vi). 



102. Skjolddrager, Scutellaria galericulata L. 

 N. Skjolddrager. 



Den artrige Slægt, hvortil Skjolddrager hører, er i Norden 

 repræsenteret af 2 Arter, men kun den ene, her nævnte er hyp- 

 pig; den vokser i Danmark og Norge (til 69 ^^ N. B.) paa Enge, 

 i Grøfter og fugtige Skove og blomstrer i Juli — August. Fra an- 

 dre Arter af Læbeblomstrede kendes Skjolddrager let, dels ved at 

 de lyseblaa Blomster sidder fjærnt fra hverandre (Fig. 1), dels 

 ved den ejendommelige Pukkel paa det tolæbede Bægers Overlæbe 

 (Fig. 2), der efter Afblomstringen slutter tæt til Underlæben 

 (Fig. 3); først ved Bægrets Bristning frigøres Delfrugterne. 



Skjolddrager er fleraarig og har Udløbere; de blomstrende 

 Skud bliver 15—50 cm høje og er kun svagt haarede. 



Tav. 102. Fig. 1. Plantens øvre Del. Fig. 2. Blomst (Vi). Fig. 3. Bæger 

 under Frugtmodningen ('/i). Fig. 4. Delfrugt (Vi). 



