80 



har en enkelt Griffel med et togrenet Ar ; om Frugtknudens Grund 

 findes en Honningring. Frugten er en Kapsel (Fig. 4) med 2 Rum 

 og 2 Frø i hvert Rum. Frøet (Fig. 5) indeholder en slimet Frø- 

 hvide og en stor, grøn Kim med foldede Kimblade, der er kløftede 

 i Spidsen. Faa Fig. 5 ses Kimrodens Spids (forneden) liggende 

 ud for et tyndvægget Parti af Frøskallen, der tjener som Gennem- 

 gangsaabning. Spirehul, for Roden, naar Frøet spirer. 



Tav. 104. Fig. 1. Toppen af et ikke-blomstrende Skud og et Stykke af 

 et Skud med Blomster. Fig. 2. Blomst af en Farvevarietet med en purpurrød 

 Ring i Svælget. Fig. 3. Blomst i Længdesnit (7i). Fig. 4. Kapsel (Vs). Fig. 5. 

 Frø i Længdesnit (Vi). 



105. Gærde-Snerle, Convolvulus sepium L. 

 N. Strand-vindel. 



Gærde-Snerle er en udpræget Lian, der vokser i Krat og Skove, 

 helst i Udkanten, samt langs buskbevoksede Gærder, ofte ved 

 Stranden. Den slynger sine Stængler, ligesom Vedvindel (Nr. 66), 

 højt tilvejrs, indtil 3 m, men er ikke som denne træagtig; hvert 

 Efteraar dør de lange Skud bort, men nye vokser det følgende Aar 

 frem fra Plantens Rodstok, der baade har over- og underjordiske 

 Udløbere; og de udmærker sig — ligesom hos alle Lianer — ved 

 hurtig Vækst. De slynger sig tillige i en bestemt Retning, nem- 

 lig til Venstre, hvilket vil sige, at man stedse har venstre Haand 

 ind mod Aksen, hvorom Drejningen sker, saafremt man tænker sig 

 at bevæge sig opad Stænglen fra Plantens Grund til dens Top. 

 Om Skuddenes Vækst i Spidsen se forøvrigt Nr. 66. Bladene har 

 den for mange Lianer ejendommelige Form: de er spyddannede, 

 brede, med hjærtedannet Grund og har lange Stilke. De er tillige 

 stillede paa mærkelig Maade, idet de vender Spidsen nedefter, og 

 Bladpladen altsaa holdes lodret; denne Stilling synes at afhænge 

 af de særegne Belysningsforhold, hvorunder Lianer lever. Gærde- 

 Snerlens Blomster er ved Grunden omgivne af to temmelig store 

 Højblade (Fig. 2); deres Krone bliver 4—5 cm lang og er hvid, 

 sjældent rosenrød. Den vokser i Norge langs Strandkanter til 

 Søndmøre og er ret hyppig i de fleste Egne af Danmark (undtagen 

 Nordjylland og Vestjylland). Ofte dyrkes den til Pryd i Haver, 

 hvor den kan brede sig stærkt. Efter Frøets Spiring udvikles der 

 Grene i Kimbladenes Hjørner ; disse Grene borer sig ned i Jorden, 

 hvor de overvintrer, medens den øvrige Del af Planten dør bort. 



Tav. 105. Fig. 1. Grene med en Blomst, set ovenfra. Fig. 2. Blomst 

 med Højblade. Fig. .3. Frugt. 



