81 



106. Humle-Silke, Ciiscuta eiiropæa L 

 N. Nesle-sniketraad. 



Arterne af Slægten Silke (Ciiscuta) mangler næsten ganske 

 Bladgrønt og er følgelig ikke grønne, men gærne rødlige eller 

 gullige. De kan derfor i Modsætning til de bladgrønt-holdige 

 Planter ikke drage (uorganisk) Næring fra Luften under Sollysets 

 Medvirken, og da de tillige mangler Rødder, kan de heller ikke 

 optage Vand og (uorganiske) Næringsstoffer fra Jorden. De maa 

 derfor leve paa anden Maade, nemlig som Snylteplanter (Para- 

 siter), d. V. s. de tager deres Næring fra andre Planter, med hvilke 

 de maa være i meget nær Forbindelse. 



Naar Frøet af Silke spirer, danner der sig vel en Rod, men 

 den tjener kun som Beholder for Vand, ikke som ellers til Op- 

 tagelse af Vand og Næring, og dør snart bort uden at grene sig. 

 Den lille Kimplante mangler Kimblade, den bestaar kun af en et 

 Par cm lang og ganske tynd Stængel, der straks søger at naa en 

 Næringsplante, Værtplante, ved den for Slyngplanters Stængelspids 

 ejendommelige kredsende Voksemaade ; kommer Berøringen ikke i 

 Stand, maa Kimplanten dø. Lykkes det derimod den nye Silke- 

 Plante at naa en Værtplante, snor den sig om denne i tætte Vin- 

 dinger; paa Indersiden af disse dannes der saakaldte Sugevorter, 

 som trænger ind i Værtplantens Væv; her opløser de sig i et 

 Antal Celler, Sugetraade, der optager Næring fra Værtplantens 

 Celler. De tætte Vindinger veksler med lange og strakte, der 

 mangler Sugevorter; ved Hjælp af disse Vindinger hæver Planten 

 sig op til højere Dele af Værtplanten eller faar fat i andre Indi- 

 vider. Silke-Arterne slynger sig, ligesom Snerlen, til Venstre. I 

 Overensstemmelse med den ejendommelige Levevis mangler Silken 

 egentlige Blade. Blomsterne sidder tæt sammen i „Hoveder" ; de 

 er smaa, regelmæssige og tvekønnede (Fig. 2), og minder i deres 

 Bygning en Del om Snerle-Arternes, hvorfor man betragter Silke- 

 Slægten som hørende til Snerlefamilien, men omdannet efter sin 

 særegne Levevis. Der er 4 eller 5 Bæger-, Kron- og Støvblade, 

 derimod er Støvvejen 2-tallig (Fig. 3). Frugten er nærmest en 

 Buddike (Fig. 4), d. v. s. en Kapsel, hvis øverste Del løsnes 

 ligesom et Laag (se Nr. 110). 



Humle-Silke snylter paa Humle, Nælde, Snerre, Bynke o. a. 

 Planter paa Gærder og i Krat; den er temmelig almindelig i 

 Danmark og forekommer ogsaa i det sydlige (især sydøstlige) Norge. 

 En anden Art, Hør-S. (C. e])ilinmn Weihe), snylter paa Hør, og 

 en tredje, Lyng-S. (C. epithymum L.), paa Lyng og Timian; en 



Mentz og Ostenfeld, Nordens Flora. 2. Udg. 6 



