116, Fjæld-Ærepris, Veronica fruticans Crtz. 

 N. Fjeld-flismeurt. Isl. Steindepla. 



I Modsætning til de foregaaende Arter er Fjæld-Ærepris 

 en lille Busk, og dens Blomster sidder i en endestillet Klase, 

 medens de hos hine er ordnede i Klaser i Bladhjørnerne. Det 

 er [en ægte Fjældplante, der ved Stænglens Haardhed, de smaa, 

 læderagtige og haarede Blade (Fig. 2) samt forholdsvis store og 

 stærkt farvede Blomster bærer Fjældplanternes almindelige Præg. 

 Den vokser i Fjældegnene hist og her i Norge, Island og Grøn- 

 land og træffes især ovenfor Skovgrænsen, men undertiden ogsaa 

 nedenfor denne. Den blomstrer i Juni. 



Tav. 116. Fig. 1. Planten i naturlig Størrelse. Pig. 2. Blad (Vi). Fig. .S. 

 Blomst (^/i). Pig. 4. Aabnet Kapsel med det blivende Bæger ('Vi). 



117. Vedbendbladet Ærepris, Veronica hederifolia L. 



Som Type paa en af de enaarige Arter af Slægten Ærepris 

 er paa Tavle 117 afbildet Vedbendbladet Ærepris, en lille lav 

 Plante med nedliggende og i Spidsen opstigende Grene. Bladene 

 er spredte og haandnervede, hjærte- eller nyredannede; i deres 

 Hjørner finder man enligt siddende, meget smaa Blomster med blegt 

 lilla Krone (Fig. 2). De skjoldformede Frø (Fig. 4) er temmelig 

 store, og der findes kun højst 4 i en Kapsel. Vedbendbladet Ære- 

 pris vokser paa dyrkede Marker, som Ukrudt i Haver og paa løs 

 Skovjord. Den er almindelig i Danmark, men meget sjælden i 

 Norge (det sydlige). Den blomstrer meget tidligt (Marts — Maj). 



Tav. 117. Fig. 1. Et mindre Individ i naturlig Størrelse. Fig. 2. Blomst 

 (Vi). Fig. 3. Frugt (^/i). Fig. 4. Frø, set fra Kanten og fra den konkave In- 

 derside (*/i). 



118. Øjentrøst, Euphrasia. 



A. E. Roslcoviana Hayne. B. E. curta Fr. 

 N. øjentrøst. Isl. Augnfré. 



Slægten Øjentrøst hører sammen med de nærmest følgende 

 Planter (Nr. 119—124) til en særlig Afdeling af de Maskeblom- 

 strede, som man kalder Rhinantheæ. De udmærker sig alle ved 

 at være Snyltere paa andre Planter, idet der paa deres Rød- 

 der dannes smaa Sugevorter (se 118 A.), hvormed de henter 

 Næring i andre Planters underjordiske Dele; da de tillige er 

 grønne Planter, kan de ogsaa skaffe sig Næring ad den sæd- 



