89 



vanlige Vej ved Optagelse af Kulsyre fra Luften og andre Næ- 

 ringsstoffer fra Jorden. Saadanne Planter kaldes ofte Halv snyl- 

 tere. Imidlertid har man i alt Fald for nogles Vedkommende 

 godtgjort ved Forsøg, at de kun, naar de snylter paa andre Plan- 

 ter, bliver vel udviklede og sætter Blomster og Frugt. 



Rhinanthéerne udmærker sig endvidere ved en typisk læbe- 

 dannet Krone (bestaaende af en 2-delt Overlæbe og en 3-delt Under- 

 læbe), et 4-delt Bæger og en ofte sammentrykt Kapsel. Det er 

 Urter, som især træffes paa græsrige Steder, hvor der er rigelig 

 Adgang til at suge Næring fra andre Planter. — Slægten Øjen- 

 trøst, der er almindelig i hele Norden, paa Færøerne og i Island 

 og ogsaa forekommer i Grønland, har ved Undersøgelser i de 

 senere Aar vist sig at bestaa af mange nærstaaende Former 

 eller Smaaarter (alene i Norden 10 — 15); de afviger fra hinanden 

 ved Kronens Størrelse, Stænglens Forgrening og Behaaringen. 

 Som Eksempler kan henvises til de paa Tav. 118 afbildede; 

 Hovedfiguren A er en storblomstret, rigt forgrenet og kirtelhaaret 

 Art, som i Norden hidtil kun er kendt fra faa Steder i de sydlige 

 Egne af Norge og Sverige og i Danmark et Par Steder paa Øerne ; 

 B er en almindeligt udbredt, ret smaablomstret Art (Kronen er 

 5 mm lang, medens den hos den anden er 10 — 12 mm), som gan- 

 ske vist ogsaa er rigt forgrenet, men ikke kirtelhaaret, derimod 

 graalodden af korte Haar. Andre Arter er næsten ugrenede, og 

 de blomstrer i Juni Maaned, medens de rigt forgrenede blomstrer 

 i Juli — August. Her er nemlig lignende Forhold som dem, der er 

 omtalt under Bredbægret Ensian (S. 56 — 57) : i Lavlandet baade tidlig- 

 blomstrende og senblomstrende Former (saakaldt Sæsondimor- 

 fisme eller Sæsondifylisme), i Fjældene kun højsommerblom- 

 strende. Derimod træffes Adskillelsen i en- og toaarige Former 

 ikke her, idet alle Arter er enaarige. 



løvrigt har Arterne tilfælles, at Støvknapperne er haarede 

 og aabner sig ved en Aabning i den ene Ende (Fig. 3) ; Kronen 

 er ret aaben og af en lilla Farve med lysere, ofte gullig Under- 

 læbe ; Bladene er modsatte og siddende, savtakkede og med stærkt 

 fremtrædende Nerver. Blomsterne sidder op ad Stænglerne paa 

 meget korte Stilke og støttede af løvbladagtige Højblade. Plan- 

 terne varierer i Højde fra nogle faa til c. 40 cm; de træffes paa 

 høje Enge, græsklædte Lier og lignende Steder, samt paa Heder. 



Tav. 118. A. Euphrasia Rostkoviana Hayne. Fig. 1. Eksemplar i naturlig 

 Størrelse. B. E. curta Fr. Fig. 2. Blomst ("/i). Fig. 3. Støvknap CVi). Fig. 4. 

 Det blivende Bæger med den aabnede Kapsel; man ser de hvidlige stribede Frø 



(Vi). 



