90 



119. Mark-Rødtop, Odontifes rubra Gilib. 

 N. Rødtop. 



Slægten Rødtop er nær beslægtet med Øjentrøst, men afviger 

 ved sine glatte Støvknapper (Fig. 3) og ensidig vendte Blomster, 

 hvis smudsigrøde Kroners Overlæbe er lige saa lang som Under- 

 læben. 



Den vokser paa Agre og Enge (en nærstaaende Art paa 

 Strandenge) og bliver 15 — 40 cm høj. Den findes i hele Dan- 

 mark og desuden i det sydlige Norge, og blomstrer dels i Juni — 

 Juli, dels i Juli — August (Sæsondimorfisme) ; Strand- Arten i Juni 

 — Juli. Arterne er enaarige. 



Tav. 119. Fiyr. 1. Hele Planten i naturlig Størrelse. Fig. 2. Blomst (Vi). 

 Fig. 3. Støvknap ('"/i). Fig. 4. Det blivende Bæger med den aabnede Kapsel 

 (Vi). Fig. 5. Frø r/l). 



120. Sorttop, Bartschia alpina L. 

 N. Svarttop. Isl. Smjorgras, Lokasj6dsbr6dir. 



En udpræget Fjældvækst, som findes i hele Norge, Island 

 og Grønland, men mangler i Danmark (paa Færøerne meget sjæl- 

 den). Den vokser paa mere eller mindre fugtige Steder, Enge, 

 Lier og Heder, og er i Modsætning til de foregaaende to Slægter 

 en fleraarig Plante med en krybende Rodstok ; fra denne udgaar 

 oprette, oftest ugrenede Skud med modsatte, siddende, bredt-æg- 

 dannede, savtakkede Blade og med Blomster i de øvre Bladhjørner ; 

 disse øvre Blade og Bægeret er mørkviolet anløbne, og Kronen er 

 ligeledes mørkviolet, saa hele Planten gjør et dystert Indtryk. 

 Kronens Bygning afviger ikke meget fra de tidligere omtalte; dog 

 er Overlæben mere udviklet end Underlæben, hvorved den ligner 

 den nedenfor omtalte Skjaller (Nr. 122). Hele Planten er haaret 

 og i den øvre Del kirtelhaaret. Den har den Ejendommelighed, 

 at den meget let bliver sort ved Tørring, hvad forøvrigt alle 

 Rhinanthéer har Tilbøjelighed til. Den blomstrer i Højsommeren 

 og er da 10—30 cm høj. Den snylter paa Rødderne af Dværg- 

 buske. 



Tav. 120. Fig. 1. Overjordisk Skud i Blomstring. Fig. 2. Blomst (Vi). 

 Fig. 3. Bæger og aabnet Kapsel (^/i). Fig. 4. Fro (forstørret), visende bølge- 

 formede Vinge-Kamme, som letter Spredningen ved Vindens Hjælp. 



121. Blaatoppet Kohvede, Melampyrum nemorosum L. 



Slægten Kohvede (N. Marimjelde, Isl. Krossjurt) ud- 

 mærker sig ved sin ejendommelige Kronform (sammentrykt Over- 



