93 



første Aar dannes en Roset af fjersnitdelte Blade med indskaarne 

 Afsnit; disse Blade dør om Vinteren, efterladende en Knop, der er 

 omgivet af Knopskæl, hvad der er sjældent hos urteagtige Planter, 

 og af denne udvikles næste Aar det blomstrende Skud (Knop- 

 skællene ses paa Fig. 1). Mo se-Troldurten har oftest flere op- 

 stigende Stængler med spredte Blade, i hvis Hjørner Blomsterne 

 sidder. Bægeret er krukkeformet og noget oppustet, og ud af det 

 rager den rosenrøde Krone med sin sammentrykte, skæve Overlæbe 

 og sin skraatstillede udbredte Underlæbe. Blomsten er saaledes 

 ikke ensymmetrisk (se S. 67), men helt usymmetrisk, idet den 

 ikke kan deles i to ensdannede Dele. Insekter, der besøger Blom- 

 sterne, bliver nødte til at sidde skraat paa Underlæben, men netop 

 derved bliver det muligt for dem at faa Hovedet ind i den Spalte, 

 hvormed Overlæben aabner sig paa den ene Side. (Dette For- 

 hold illustreres bedre af Fig. 2 og 3 paa Tavle 124). 



Mose-Troldurt, der findes i Danmark og i Norge langs 

 Kysten til 63" N. B., vokser i Hedemoser og fugtige Skov-Enge; 

 den bliver 10 — 20 cm høj og blomstrer i Juni — Juli. 



Eng-Troldurt bliver højere (25—40 cm) og har en enkelt, 

 opret, rigt grenet Stængel. Den findes i hele Danmark og Norge 

 samt paa Færøerne og foretrækker endnu fugtigere Bund, sumpede 

 Enge og Kær. Den adskilles fra Mose-Troldurten ved, at Over- 

 læben er kortere (Fig. 2). 



Tav. 123. Fig. 1. Mose-Troldurt i naturlig Størrelse. — Eng-Trold- 

 urt. Fig. 2. Blomst C'/s). Fig. 3. Kapsel (Vi). 



124. Fjæld-Troldurt, Pedicularis lapponica L. 

 N. Fjeld-myrkleg. Isl. Trollastakkur, Lusajurt. 



Fjæld-Troldurt er ligesom flere andre fjældbeboende Arter 

 af Troldurt fleraarig , medens de to foregaaende Arter er toaarige. 

 Fjæld-Troldurten har underjordiske Udløbere og overjordiske Skud, 

 dels oprette, 10—20 cm høje Blomsterskud, dels korte Skud, der ender 

 med en faabladet Roset, og som næste Aar udvikles til Blomster- 

 skud; disse har ligesom hos de toaarige Arter Knopskæl (se Fig. 

 1) ved deres Grund. 



Blomsterne sidder i korte oprette Klaser. Kronen er bleggul 

 og stærkt usymmetrisk (Fig. 2 og 3) ved Drejning af Under- 

 læben; den har en ganske behagelig Duft. Overlæben er trukket 

 ud i en Spids og kaldes efter sin Form for en Hjælm; der op- 

 naas derved, at Griflen, som rager ud af Hjælmens Spids, let 

 kommer i Berøring med det besøgende Insekts støv-besatte Ryg. 



