95 



indkrænget, saaledes at helo Undersiden er bleven til Indersiden 

 af en Pose og er skjult, medens den egentlige Overside er Yder- 

 siden af Posen og altsaa optræder baade som Bladets Overside og 

 Underside. Posens Inderside er fingerformet eller labyrintisk for- 

 grenet (se Tekstlig, 9) og er beklædt med et ejendommeligt Celle- 

 lag med Kirtler, der udskiller en syrlig Væske. Man har ment, 

 at disse Hulheder var Fælder eller Ruser for smaa Insekter og 

 Infusorier paa lignende Maade som Blærerne hos Blærerod (se 

 S. 101), men dette er næppe rigtigt; de synes at gøre Tjeneste 

 som vandsamlende Organer, og Planten 

 skal endog i tørrere Perioder ved at ud- 

 skille det opsamlede Vand kunne holde 

 Jorden fugtig omkring sig. — Fra den 

 underjordiske Stængel skyder der i April 

 — Maj blomstrende Stængler op af Jorden ; 



a. b. 



Fig. 9. 

 Blad fra Skælrods underjordiske Stængel, a. Fladesnit, hvorved den 

 øvre Halvdel er fjærnet, visende den labyrintisk forgrenede indre Hulhed (Vi). 

 h. Snit paa langs gennem Bladet ; man ser her Hulheden i det modsatte Plan (Vi). 



(Efter G. Stenzel). 



de bliver 5—20 cm høje og er lyst rosenrøde. Blomsterne sidder 

 i en ensidig, lidt nikkende Klase og er førsthunnede ; de besøges 

 især af Humler; Kronen er læbedannet (Fig. 3) og bærer 4 Støv- 

 dragere med haarede Knapper (Fig. 5) fastvoksede paa sin Inderside. 



Tav. 125. Fig. 1. Et Stykke af den underjordiske stærkt forgrenede 

 Stængel med et blomstrende Skud. Fig. 2. Blomst med borttaget Bæger. Fig. 3. 

 Oplukket Krone med Støvdragere (Vi). Fig. 4. Griffel og Ar (Vi). Fig. 5. Støv- 

 drager C/l). 



126. Gyvelkvæler, Orobanche major L. 



Ligesom Skælrod snylter Gyvelkvæler ogsaa paa Planters 

 underjordiske Dele, men den er endnu inderligere forenet med sin 

 Værtplante, som for den her omtalte Arts Vedkommende er 

 Kno purt (hyppigst Stor Knopurt, Centaurea scahiosa, se S. 8). 



