98 



Dunet Vejbred blomstrer ligesom de andre Arter i Forsom- 

 meren ; den findes hist og her i Danmark og er i Norge almindelig, 

 mod Nord til Polarkredsen (dog sjælden paa Vestlandet); den 

 vokser især paa tørre Banker og bliver 25 — 50 cm høj. 



Vejbred-Arternes Frugt (se Tav. 127, Fig. 3) er en Buddike 

 (se S. 81); den har oftest to Rum, hvoraf hvert indeslutter 1 til 

 faa Frø; disse Frø er skjoldformede, hvorved forstaas, at de 

 er fæstede til Frøstrængen midt paa deres ene Flade (se Tav. 

 127, Fig. 4; ogsaa Tav. 117, Fig. 4, Vedbendbladet Ærepris). — 

 Uagtet de tilsyneladende store Forskelligheder er Vejbredfamilien 

 nær beslægtet med Maskeblomstrede, hvilket bedst forstaas ved at 

 sammenligne Blomsternes Bygning hos en Vejbred og en Ærepris 

 (se S. 86). 



Tav. 128. Fig. 1. En Plante i naturlig Størrelse, Akset til Venstre er i Hun- 

 stadie, det til Højre forneden i Hanstadie, foroven i Hunstadie. Fig. 2. Blomst i 

 begyndende Blomstring, Hunstadie (Vi). Fig. 3. I Hanstadie, støttet af et Høj- 

 blad (Vi). 



129. Strandbo, LitoreUa uniflora (L.) Aschers. 

 N. Kjærngras. 



. I Søer med flade, sandede og grusede Bredder træffer man 

 i Danmark, paa Færøerne (ogsaa et Par Steder paa Island) og i 

 Norge til Lofoten ikke sjældent en lille uanselig Plante, der mest 

 gør sig gældende, fordi den kan dække hele Partier af Strand- 

 bredden og Søbunden paa lavere Vand med et ensformet mørke- 

 grønt Tæppe; det er den lille Strandbo, som er beslægtet med 

 Vejbred. Planten bestaar af en Roset af halvt eller helt trinde, 

 oprette, 5 — 15 cm lange Blade, fra hvis Grund der dannes Udløbere, 

 som atter bærer Bladrosetter (Fig. 1). Blomsterne er enkønnede. 

 En Blomsterstand (Fig. 2) bestaar af en langstilket Hanblomst 

 (Fig. 3), hvis Bygning er som hos Vejbred, og ved dens Grund to 

 Hunblomster med et flaskeformet Bioster og et langt fjerformet 

 Ar (Fig. 4); Frugten er en tværrynket Nød (Fig. 5). — Strandbo 

 blomstrer kun, naar den vokser paa Strandbredder, hvor den er 

 ovenfor Vandet; findes den derimod i selve Vandet, formerer den 

 sig alene ad vegetativ Vej, d. v. s. ved Dannelse af Udløbere; 

 Bladene er under Vand trinde og længere end hos Planter, der 

 staar paa Landjorden. 



Ofte træffes i Søerne sammen med Strandbo en Del andre 

 Planter af lignende Udseende, idet de har mer eller mindre trinde, 

 oprette og rosetstillede Blade, nemlig Lobelie (se S. 40), Sylblad 

 {Suhularia aqiiatica L.), Brasenføde {Isoetes) og Vandformer af 



