k 



105 



134. Skovstjærne, Trientalis europæa L. 

 N. Skogstjerne. Isl. Fagurbloni, Sjostjerna. 



Den smukke lille Skovstjærne er en almindelig Plante i 

 Norden; den findes gennem hele Norge, i Danmark især i Jylland 

 og Nord-Sjælland, som i Øst-Island. Den hører mest hjemme i 

 Skove, men træffes ikke sjældent paa Hedebund, og ogsaa i 

 Skovene forekommer den kun, naar Bunden i Beskaffenhed nær- 

 mer sig Hedens; en saadan Jordbund kaldes Morbund og kan 

 karakteriseres som en ret fast, af Rødder og Svampetraade gen- 

 nemvævet Jordbund, rig paa organiske Syrer (Humussyrer). Skov- 

 stjærne er en 5 — 20 cm høj, opret Plante med en Roset af om- 

 vendt-ægdannede Blade øverst paa Stængelen I Hjørnerne af disse 

 fremkommer i Juni 1, sjældnere 2 eller 3 Blomster paa tynde 

 Stilke. Den fine Blomst er oftest 7-tallig, hvad der er enestaaende 

 i vor Flora; Kronen er hjulformet og Støvknapperne orange- 

 røde. Frugten bliver en Kapsel, hvis Væg falder af i Stykker, 

 medens Frøene bliver siddende paa Frøstolen (Fig. 2); de er blaa- 

 graa og kantede (Fig. 3) og danner en Slags Mosaik. 



Skovstjærne er en fleraarig Urt, som udbreder sig ved tynde, 

 underjordiske Udløbere; disse svulmer noget op i Spidsen og dør 

 bort bagtil allerede i det Aar, hvori de er dannede; ved disse Ud- 

 løbere formaar Planten at vandre betydeligt omkring. 



Den paa Tavle 134 fremstillede Plante er et godt Billede 

 paa Skovstjærnen, naar den vokser i Skovens Halvskygge; træffer 

 man den derimod paa aaben Mark, er Bladene mere opadrettede 

 og ikke saa bestemt samlede i en Roset; tillige er hele Planten 

 lavere og med mere rødbrun Tone. Dette afhænger af Lysets for- 

 skellige Styrke: i Skoven hæver Planten sine Blade saa højt, den 

 kan, og stiller dem vandret for at samle saa meget Lys som mu- 

 ligt, medens den paa den aabne Plads stiller dem mere parallelt 

 med Lysstraalerne, saaledes at disse ikke virker saa stærkt. 



Tav. 134. Fig. 1. Blomstrende Plante med en Udløber. Fig. 2. Moden 

 Frøstol med Frø (Kapselvæggen er faldet af) og Bægerets nedbøjede Blade 

 (Vi). Fig. 3. Frø («/i). 



135. Strandkryb, Glaiix maritima L. 

 N. Strandkryp. 



Paa Strandbredder og Strandenge træffes almindeligt i Norge 

 og Danmark (ogsaa et Par Steder paa Island) en lille uanselig 

 Plante med modsatte, tætstillede Blade og nedliggende, grenede 



