106 



Stængler; den danner undertiden Tæpper af flere Meters Udstræk- 

 ning, og ofte dækker den ogsaa Bunden i Strandengenes Græstæppe. 

 Som dens Voksested angiver, er den en Saltplante (se Nr. 33), og 

 hertil svarer ogsaa de kødede Stængler og Blade. Dens selskabe- 

 lige Voksemaade skyldes dens rigelige Udløberdannelse. Om Som- 

 meren finder man udgaaende fra den nedre Del af de overjordiske 

 Skud tynde straktleddede underjordiske Udløbere, der noget senere 

 naar op til Overfladen og bærer nogle grønne Blade; i disse spæde 

 Udløberes (underjordiske) Bladhjørner fremkommer kraftige Knop- 

 per og dybtgaaende, tykke, næringsrige Rødder („Ammerødder"). 

 Om Efteraaret dør den største Del af Udløberne; bort tilbage bliver 

 kun det lille Stykke, hvorpaa Knoppen og Ammerødderne sidder, 

 og herfra vokser saa det næste Aars nye Skud frem. 



De smaa Blomster, der fremkommer i Juni, sidder i Blad- 

 hjørnerne og er rosenrøde; de mangler Krone, men i Stedet derfor 

 er det klokkeformede Bæger farvet. 



Tav. 135. Et usædvanlig stort og straktleddet Eksemplar. Fig. 2. Blomst 

 (7i). Fig. 3. Kapsel C/i). Fig. 4. Kapsel med Væggen fjærnet, visende Frøene 

 paa Frøstolen (Vi). 



136. Hulkravet Kodriver, Primula veris (L) Huds. 

 N. Marie Nøklebaand. 



Den smukke gule Kodriver er en velkendt Vaarplante paa 

 høje Enge, i Udkanten af Skove o. 1. Steder. Den er almindelig i 

 Danmark, hvor der foruden den her afbildede Art findes to andre 

 med større og blegere Blomster, Fladkravet K. og Storblomstret 

 K. (P. élatior [L.] Hill og P. vulgaris Huds.), som mere holder til 

 inde i Skovene. I Norge er Kodriveren ikke saa hyppig, men dog 

 udbredt til omtrent 65 '^ N. Br., paa Vestlandet delvis erstattet af 

 Storblomstret Kodriver (N. Ku syrn re), hvis Blomster sidder paa 

 lange enblomstrede, fra Bladrosetten udgaaende Stilke. Som Bil- 

 ledet viser, sidder Blomsterne hos Hulkravet Kodriver i en Skærm 

 og er i Begyndelsen nikkende. Kronen har et langt Rør og en 

 Krave, der er krummet noget indad; paa dennes Inderside sidder 

 5 orangefarvede Pletter og paa Overgangen til Røret er der smaa 

 Pukler (som hos Oksetunge, Nr. 83), der delvis lukker for Svælget. 

 Fig. 3 og 4 viser klart det allerede hos Bukkeblad (se S. 60) om- 

 talte Forhold med kort lang Griffel og dertil svarende Stilling af 

 Støvdragerne. Det var hos Kodriver, at man først iagttog denne 

 Heterostyli, og Darwin har benyttet denne Plante til at gøre For- 

 søg med Krydsbefrugtning. Som nævnt S. 60 faar man bedre Frø- 



I 

 I 



