107 



dannelse ved at befrugte en langgriflet Blomst (Fig. 4) med Støv 

 fra en kortgriflet (Fig. 3) saakaldt „legitim" Befrugtning — 



end med Støv fra dens egne Støvdragere eller fra Støvdragerne i 

 en anden langgriflet Blomst; omvendt med en kortgriflet Blomst. 

 Støvkornene i den kortgriflede Blomst er større end i den langgrif- 

 lede; naar de spirer paa den lange Griffels Ar, har de lang Vej ned 

 gennem Griflen til Æggene; medens Støvkorn fra den langgriflede 

 Blomst er mindre og helst skal spire paa en kort Griffel, hvor 

 de kun har en kort Strækning at vokse. Blomsterne er vellug- 

 tende og besøges af Bier og Humler, der suger den rigelige Hon- 

 ning. 



Bladene hos Kodriver sidder i en grundstillet Roset og er 

 ægdannede med nedløbende Bladplade; de har et ejendommeligt 

 rynket Udseende af de talrige fremtrædende Nerver; Beklædnin- 

 gen er korte Haar, der gør dem bløde at føle paa. Kodriver, der 

 har mange forskellige Folkenavne, f. Eks. Jomfru Marias Nøgle- 

 knippe, Kraleger etc, er en fleraarig Plante med en kort lodret 

 Jordstængel med kraftige Birødder; Frugten er en Kapsel, der aab- 

 ner sig i Spidsen med 5 Tænder; den er stivt opret og omgivet 

 af Bægeret (Fig. 5), og for at faa Frøene spredt maa der kraftige 

 Bevægelser (af Vinden) til, ligesom hos Klokke-Slægten (jævnfør 

 Nr. 53—56). 



Tav. 136. Fig. 1. Den lodrette Jordstængel; 2 Blomsterskafter og talrige 

 Blade er afskaarne. Fig. 2. Blomsterskaft. Fig. 3. Kortgriflet Blomst i Længde- 

 snit (Vi). Fig. 4. Langgriffet Blomst i Længdesnit (Vi). Fig. 5. Moden Kapsel, 

 Bægeret delvis bortskaaret (Vi). 



137. Melet Kodriver, Primula farinosa L. 

 Isl. Mariulykill. 



Melet Kodriver hører til en anden Afdeling af Slægten; den 

 har sine Blades Underside hvide af et melagtigt Overtræk, dan- 

 net af blæreformede Haar, og ogsaa Blomsterstilke og Bægere er 

 hvidmelede. Blomsterne er rødviolette og bliver blaalige ved Tør- 

 ring. Melet Kodriver findes i Moser og Kær og forekommer hist 

 og her paa Sjælland, men er sjælden i det øvrige Danmark; i 

 Norge findes nærstaaende Aretr paa Fjældene (N. Norske Aurik- 

 ler) og ligesaa, omend sparsomt, i Island og Grønland. Det er 

 en fleraarig, 10 — 20 cm høj, smuk Plante, som blomstrer i Maj. 



Beslægtet med den er den i Haver dyrkede Aurikel (P. 

 auricida L.), der har lignende Melovertræk. Den vildtvoksende 

 Aurikel, som findes i Alperne, har gullige Blomster, medens de 



