111 



sig med to Huller, der her hos Blaabær er trukne ud i to Rør 

 (se Figg. 2 og 3). Støvet er nemlig hos Lyngplanterne tørt og 

 let (ikke som hos de fleste andre entomofile Blomster klæbrigt). 

 Stikker et Insekt sin Snabel ned i Blomsten for at faa fat i Hon- 

 ningen, der afsondres ved Griflens Grund (se de gullige Ophøjnin- 

 ger paa Fig. 2), kan det ikke undgaa at støde til Støvknappernes 

 Horn og sætte Støvknappen i Bevægelse, hvorved Støvkornene, 

 som her er sammensatte af fire Celler, drysser ud af Rørene. 



Blomsten er oversædig, og Frugtknuden bliver ved sin Mod- 

 ning i Juli til et blaadugget sortagtigt Bær med en Skive for En- 

 den (Fig. 5); det er Mærket af Blomsterdelene. Saften af Bærret 

 er sortrød og gaar over i det sortblaa, hvad enhver, der har spist 

 Blaabær, véd. De indsamles i Mængde og er en yndet Spise; saa- 

 vel friske som tørrede Bær anvendes; de sidste opblødes og be- 

 nyttes til Saft o. 1. (sælges ogsaa paa Apotherne som mavestyr- 

 kende og regulerende Middel). Endvidere anvendes de til Forfalsk- 

 ning af Rødvin. I Naturen spises Bærrene af mange Fugle og 

 desuden af Bjørne og Ræve. Ved alt dette opnaar Planten i høj 

 Grad Spredning af sine Frø. 



Tav. 141. Fig. 1. Et Blaabærris med Blomster. Fig. 2. Længdesnit af 

 Blomsten,, efter at Kronen er fjærnet ("/i). Fig. 3. Støvdrager (^"/i). Fig. 4. 

 Grenstykke med to modne Bær. Fig. 5. Modent Bær (Va). 



142. Mosebølle, Vaccinium uUginosum L. 

 N. Skintryte, blokkebær. Isl. Blåber. 



Ogsaa Mosebølle er udbredt over hele Norden, ja, den gaar 

 langt længere Nord paa, saaledes findes den i hele Grønland. 

 Den vokser i Lavlandet i Moser, helst i Hede- eller Skovmoser, 

 medens den til Fjælds og de i nordligere Egne findes paa tørrere 

 Bund f. Eks. Heder og Fjældsider. Dens Udseende varierer i høj 

 Grad efter Voksestedet; i vore danske Moser kan den blive hen- 

 imod meterhøj med 2 — 3 cm lange Blade (se Fig. 1); i Grønland 

 derimod paa udsatte Steder hæver den sig kun et Par cm fra 

 Jorden og har smaa, 5 — 10 mm lange Blade, og et lignende Ud- 

 seende har den, hvor den undtagelsesvis træffes paa Toppen af 

 Hedebakker i Danmark. I sin Bygning ligner den Blaabær meget, 

 men Grenene er ikke kantede eller grønne, og Bladene er graa- 

 grønne og nætaarede. Blomsten er lidt mere aaben (se Fig. 3). 



Bærrene kan have ret forskellig Form, kuglerunde, pærefor- 

 mede, afrundet firkantede o. 1.; de er blaa, og den blaalige Farve 

 Farve kan ikke gnides af som hos Blaabær; Frugtkødet og Saften 



