116 



Frøudsæd. Dens Ved er meget haardt og sejgt, og Lyngbuske be- 

 nyttes en Del, f. Eks. til Koste, til at tække Huse, til Brændsel 

 og til at dæmpe Sandflugt i Klitter. Den ikke for grove Lyng har 

 en ikke helt ringe Foderværdi og har fra gammel Tid i Hede- 

 egnene været benyttet som Iblanding i andet Foder. I Krigsaarene 

 fra 1914 er Lyng fra danske Heder blevet anvendt i dette Øjemed, 

 dels som direkte „Grønfoder", dels formalet i Melasse, og Udfør- 

 selen deraf har til Tider antaget et meget betydeligt Omfang. 



Bladene er smaa og nærmest naalef ormede ; de er vinter- 

 grønne og sidder i 4 Rækker paa Grenene (Fig. 2). Blomsten er 

 4-tallig, og baade Krone og Bæger (det sidste er størst) er rød- 

 violette (Fig. 3) og bliver siddende efter Blomstringen (Fig. 4), 

 omsluttende Kapselen (Fig. 5) med de mange smaa Frø (Fig. 6). 

 Blomstringen falder i August Maaned, og da er Heden skønnest; 

 den dystre mørkebrune Tone, som ellers raader, har maattet vige 

 for den rødviolette Farve, thi Lyngen blomstrer gerne rigt. Blom- 

 sternes Honning tiltrækker store Mænger af Bier, der flyver fra 

 Blomst til Blomst i travl Beskæftigelse. Den af Bierne samlede 

 „Lynghonning" er ejendommelig ved sin mørke Farve, sin Aroma 

 og sin Smag. 



Tav. 147. Fig. 1. Grene med Blomster. Fig. 2. Stykke af en Gren; 

 Bladene er ikke fæstede ved Basis, men lidt derfra, saaledes at der fremkom- 

 mer to Tapper nedenfor Befæstelsespunktet (^/i). Fig. 3. Blomst i Længdesnit 

 ('"/i). Fig. 4. Blomst efter Blomstringen; Bægerbladene har lukket sig over 

 Kapslen (Vi). Fig. 5. Kapsel (Vi). Fig. 6. Frø, grubet og blankt (stærkt for- 

 størret). 



148. Rosmarinlyng, Andromeda polifolia L. 

 N. Bladlyng. 



Hist og her paa Tuerne og i Tørvemosset i Højmoserne, men 

 frodigst og skønnest langs Kanten af Grøfter og Grave, træffer 

 man i Danmark den smukke Rosmarinlyng. I Norge er den almin- 

 delig gennem hele Landet indtil højt over Skovgrænsen paa Fjæl- 

 dene. Det er en lille, 15 — 30 cm høj Busk med lancetdannede, 

 læderagtige Blade, der paa Undersiden er hvidlige. Blomsterne 

 sidder flere sammen i Spidsen af Grenene og er nikkende. Kronen, 

 ja hele Blomsterstilken og Bægeret er sart lyserøde; dens Form 

 er som en Krukke, og den indeslutter 10 Støvdragere, hvis Knap- 

 per har lange Horn, og hvis Traade er haarede. Frugten er en 

 Kapsel med mange smaa Frø; den er opret, idet Blomsterstilken 

 efter Afblomstringen retter sig op ; saaledes sker det ogsaa hos 

 Blaalyng (Nr. 149, Fig. 2) og hos Vintergrøn (Nr. 155 og 156). 



