125 



161. Knold-Ranunkel, Ranimcidus hulhosus L. 

 N. Knold-soleie. 



Denne Art ligner mest Bidende Ranunkel, men har tilbage- 

 bøjede Bægerblade og stilket Midtafsnit paa Grundbladene; den er 

 dernæst overalt beklædt med udstaaende Haar. 



Sit Navn har den faaet af den knoldformet opsvulmende 

 Stængelgrund. Fig. 2 viser et Snit gennem en overvintret, mørkere 

 Knold og en ung, nydannet Knold, der er et Sideskud paa den 

 ældre. Dette Sideskud fremkommer tidligt paa Vaaren, men har, 

 naar Blomstringen foregaar, allerede naaet at blive af Størrelse 

 som Moderknolden og samler da Næring med sine kraftige Birød- 

 der ; denne Knold lever Sommeren over, og næste Vaar dannes paa 

 den et eller flere blomstrende Skud. 



Knold-Ranunkel, som ogsaa kaldes Løgrodet R., findes al- 

 mindeligt i Danmark, men sjældent i Norge og kun i den sydligste 

 Del. Den bliver 15 — 30 cm høj og blomstrer i Maj — Juni, ikke 

 som de foregaaende hele Sommeren, Tørre Marker og Bakker er 

 dens Voksesteder. 



Tav. 161. Fig. 1. Blomstrende Plante. Fig. 2. Længdesnit af en gam- 

 mel og en ung Knold med afskaarne Blade og Stængler. Fig. 3. Stilk med 

 ung Frugt. Fig. 4. Smaafrugt ('Vi). 



162. Vorterod, Ranuncidus ficaria L, 

 N. Vaarkaal. 



Vorterod er i Danmark og den sydlige Del af Norge en al- 

 mindelig Vaarplante, hvis prægtig gule Blomster i April — Maj 

 Maaned pryder Bunden i Parker, Lunde og Krat. Den er i Ud- 

 seende ret forskellig fra de hidtil omtalte Arter, idet den har ned- 

 liggende eller opstigende, 10—20 cm høje Blomsterstængler og 

 hjærte- eller nyredannede, hele, saftige og glatte Blade. Blomsten 

 har kun 3 Bægerblade, men 8 eller flere, ret smalle Kronblade; i 

 Almindelighed slaar Frugtsætningen fejl, idet der ingen Frø ud- 

 vikles i Smaafrugterne, og kun enkelte Planter, hvis Blomster 

 oftest er smaa og uden veludviklede Støvdragere, sætter undertiden 

 modent Frø efter Bestøvning ved Insekters Hjælp. 



At Frugtsætningen er saa ringe, opvejes af Artens rigelige 

 vegetative Formering. Hver Plante har ved sin Grund foruden 

 sædvanlige Rødder en Del tykke knoldformede Ammerødder, og 

 desuden findes der i Bladhjørnerne paa Stænglerne smaa ægrunde 



