133 



Ofte har det samme Skud mere end 1 Blomst, idet 1 eller 2 Blom- 

 ster kan udgaa fra Hjørnerne af Svøbbladene. Blomsterne er 

 æggegule. Gul Anemone blomstrer, ligesom de andre Arter, inden 

 Skoven er sprunget ud (dog lidt senere end Hvid Anemone). 



Anemonerne indeholder, ligesom Ranunkel-Arterne, skarpe og 

 bitre Stoffer, der har giftige Virkninger. — Navnet Anemone stam- 

 mer fra det græske Navn for Vinden (anemos), hvilket kun vanske- 

 lig kan sættes i Forbindelse med Karaktertræk hos nordiske Arter. 



Tav. 170. Fig. 1. Blomstrende Plante. Fig. 2. Modne Nødder. Fig. 3. 

 Nød (Vi). 



171. Opret Kobjælde, PulsatiUa vulgaris Mill. 

 N. Kubjelde. 



Kobjælde adskiller sig fra Anemone ved Biosterets Form, 

 ved at have Honningblade og ved Nøddernes Udseende. Medens 

 Biosteret hos Anemone er aabent og skaalformet, danner dets 

 Blade hos Kobjælde en Klokke, der slutter temmelig tæt om de 

 talrige Støvblade, af hvilke de yderste kun har korte Traade og 

 iøvrigt er omdannede til Honningblade: de besørger Udskillelsen af 

 Honning (se Fig. 3). Nødderne har en meget lang og haaret 

 .,Hale", d. V. s. den efter Befrugtningen stærkt voksende Griffel 

 (Figg. 2 og 4) ; den tjener til Frugternes Spredning, og i Overens- 

 stemmelse dermed bliver Stængelen hos Kobjælde opret og stiv 

 efter Blomstringen, ikke slap og nikkende som hos Anemonerne. 

 Desuden vokser Kobjælde-Arterne paa mere vindaabne Steder end 

 Anemonerne, paa Bakker, Overdrev, Strandfælleder o. lign. St. De 

 blomstrer i April og Maj og er alle fleraarige, idet de har en 

 kraftig Pælerod og en kort opret Rodstok, der hvert Aar danner 

 nye og korte Grene (den „mangehovede Rod"), ligesom hos Mælke- 

 bøtte, Engelskgræs o. a. tidligere omtalte Planter. 



Den paa Tavlen afbildede Art har 3 Gange delte Blade, der 

 er stillede i Roset, og et ligeledes stærkt delt Svøb. Blomsterne 

 er oprette, og de violette Blosterblade dobbelt saa lange som Støv- 

 bladene. Den findes hist og her i Danmark, særlig i Jylland, men 

 mangler i Norge. 



Nikkende Kobjælde (P. pratensis [L.] Mill.) adskiller sig 

 fra foregaaende ved de nikkende Blomster, hvis mørkere farvede 

 Blosterblade kun er lidt længere end Støvbladene. Den har en 

 væsentlig anden Udbredelse i Danmark end foregaaende, idet den 

 forekommer i den største Del af Sjælland og Fyen og for Jyllands 

 Vedkommende hovedsagelig i Djursland og Vendsyssel. Den vokser 



