135 



Knapper, der byder Dyrene Støv; Honning mangler. løvrigt kan 

 Bestøvningen ogsaa ske ved Vindens Hjælp. Nødderne (Fig 3 og 4) 

 kendes paa de kraftige Længderibber. 



Gul Frøstjærne, den her afbildede Art, er en 30 — 90 cm høj, 

 fleraarig Urt med fjersnitdelte Blade, hvis æg-kiledannede Afsnit 

 er lappede i Spidsen. Den vokser paa Enge og i Krat, men er ikke 

 videre hyppig i Danmark, medens den er almindelig i det nord- 

 lige og østlige Norge; den blomstrer i Juli. 



Tav. 173. Fig. 1. Blomstrende Top. Fig. 2. Stykke af Stængelen med 

 Blad. Fig. 3. Modne Nødder (-/i). Fig. 4. Nød (Vi). 



174. Eng-Kabbeleje, Caltha pahistris L. 

 N. Soleihov. Isl. H6fs61ey. 



Hos Eng-Kabbeleje og de følgende Slægter af Ranunkelfamilien 

 (Nr. 175—178) er Smaafrugterne ikke Nødder, men Bælgkapsler. 

 Ligesom Nødderne er de dannede af 1 Frugtblad, men de inde- 

 holder flere end 1 Frø ; de ligner i det Ydre Bælgene hos Ærteblom- 

 strede, men adskiller sig fra dem ved kun at aabne sig langs den 

 ene Kant (se Fig. 3). Det ses let ved Betragtning af en Bælg- 

 kapsel (eller Bælg), at Frugtknuden, saavel som de øvrige Dele af 

 Støvvejen, her er dannet af et Blad, hvis Rande er bøjede sammen 

 og sammenvoksede fra neden opefter. Langs Sammenvoksningslinjen 

 sidder Æggene, senere Frøene. Bliver Antallet heraf kun et, er 

 Frugten ikke længere en Bælgkapsel, men en Nød, som hos alle 

 de foregaaende Slægter af Familien. Medens Frøgemmet hos Bælg- 

 kapselen springer op, saa Frøene kan komme ud, sker dette ikke 

 hos Nødden ; først ved Frøets Spiring sprænges Frøgemmet saavel 

 som Frøskallen. 



Eng-Kabbeleje er fleraarig ; den har lodret Jordstængel med 

 korte, overvintrende Lysskud (i Modsætning til underjordiske 

 Skud, der vokser i Mørke), der som saftige, tykke og ganske glatte 

 blomstrende Skud kommer frem tidligt om Foraaret ; de naar en 

 Højde af 15—30 cm. De rundtakkede Blade har en kort Skede 

 ved Grunden. Blomsterne er store og gule ; Biosteret bestaar 

 hyppigst af 5 (sjældnere af flere) Blade; der findes talrige Støv- 

 dragere og Støvveje; Honning udskilles fra disse sidste. 



Paa fugtige Enge, i Grøfter, Sumpe o. lign. St. er Eng-Kabbe- 

 leje (eller Ko bl omme) almindelig i hele Norden (Island og Fær- 

 øerne iberegnet) ; den blomstrer i April— Maj, og da den ofte staar 

 meget tæt, danner den i Blomstringstiden prægtigt gule Tæpper. 

 Kreaturerne æder den ikke; alle Dele indeholder et giftigt Stof. 



