142 



skadelige Snyltesvampe; mange andre Former af saadanne Svampe 

 findes, men Sortrusten hører til de værste. 



Foruden den almindelige Berberis og en rødbladet Varietet 

 dyrkes flere Arter i Haver og Parker. 



. Tav. 180. Fig. 1. Gren med et Langskud og et Kortskud i Tornenes 

 Hjørner. Fig. 2. Blomst (Vi). Fig. 3. Blomst i Længdesnit (VO ; en Støvdrager 

 i dens oprindelige (ikke pirrede) Stilling og to andre, der er pirrede og slaaede 

 ind mod Støvvejen. Fig. 5. Støvdrager (Vi) ; den ene Knaphalvdel opsprungen, 

 den anden endnu lukket. Fig. 5. Bærklase (September). 



AAKANDEFAMILIEN, NYMPHÆACEÆ. 



181. Nøkkerose, Nym^jhæa alba L. 

 N. Hvit nøkkerose. 



I Norden lever der kun 2 Slægter af Aakandefamilien, der 

 udelukkende bestaar af Vandplanter og i Nutiden har sin rigeste 

 Udvikling i tropiske Klimaters ferske Vande {Vidoria regia i 

 Amazonfloden). Disse 2, Nøkkerosen og Aakanden, holder sig til 

 nogenlunde dybt og roligt Vand, til Bredderne af Søer — kun ikke 

 paa Punkter, hvor Vinden bringer for stærk Bevægelse — og langs 

 Kanter af Aaer, men helst i Bugter, hvor Strømmen er svag; i 

 gamle Tørve- og Mergelgrave indfinder de sig hyppigt. Kun de 

 flydende Blade ser man, og i Højsommeren tillige Blomster og 

 Frugter; Planternes øvrige Dele er skjulte i Vandet. Hvor en 

 Plante Jiar fæstet Rod under gunstige Forhold, kan den i Aarenes 

 Løb vinde større og større Plads og dens blankt grønne Blade 

 ofte brede et sammenhængende Tæppe, plettet af de store, hvide 

 eller gule Blomster. Ti Nøkkeroser og Aakander er fleraarige 

 Arter og vokser selskabeligt. 



Nede i Dyndet ligger Nøkkerosens lidt fladtrykte og næsten 

 armtykke Rodstok, som ofte grener sig; tages den op fra dens 

 Leje, ser man, at alle Rødderne udgaar fra dens Underside (i smaa 

 Grupper), medens den paa Oversiden bærer talrige kredsrunde Ar 

 af Stilke fra de foregaaende Aars Blade og Blomster. Fra Rod- 

 stokkens Spids udspringer de lange Stilke, som dels bærer Bladene, 

 dels Blomsterne; Stilkene er indvendig udstyrede med store Luft- 

 kanaler, udvendig er de, ligesom Bladpladerne, ganske glatte; 

 deres Længde er afhængig af Vandstanden, og saa snart Blad- 

 pladen har naaet Vandets Overflade, standser Stilkens Vækst. De 

 først paa Aaret fremkomne Blade er dog kortstilkede og submerse 

 (se S. 41) og har en tynd Bladplade. De flydende Blades Under- 



