143 



side, der berører Vandets Overflade, mangler Spalteaabninger, 

 de mikroskopiske smaa Huller, der sætter Plantens Indre i For- 

 bindelse med den omgivende Atmosfære ; de findes kun paa Over- 

 siden, der, ligesom de fleste andre flydende Blade, er beklædt med 

 et meget tyndt Vokslag, saa at de skyder Vandet; derved hindres 

 Vandets Indtrængen i Spalteaabningerne. Nøkkerosens Blade er 

 paa Undersiden rødligt eller rødbrunt farvede, ligesom Oversiden i 

 alt Fald i ung Tilstand har en noget rødlig Tone, Hos fremmede 

 Former af Aakandefamilien gives en tilsvarende Forskel mellem 

 Undervandsblade og de paa Vandfladen flydende Blade, som vi 

 saa hos Vandranunklen (Nr. 167). 



Blomsterne hos Nøkkerosen er større end hos nogen anden vildt- 

 voksende Plante i Norden. De har 4 Bægerblade, der paa Under- 

 siden er grønne, paa Oversiden hvide, og et stort Antal Kronblade, 

 som er hvide eller blegrøde (rosen- eller purpurrøde hos en i Sve- 

 rige funden Varietet). Ogsaa af Støvblade findes et stort Antal ; 

 de yderste viser tydelig deres Blad-Natur, idet de snarest ligner 

 smaa Kronblade med en Støvknap paa Spidsen ; de inderste der- 

 imod er typiske Støvdragere, medens de mellemste danner Overgan- 

 gen. Støvvejen bestaar af Frugtknuden, til hvis Sider en Del af 

 Støvbladene er fæstede, og et stort, stjærneformet Ar; Straalerne 

 svarer til Frugtbladenes Antal. Paa Længdesnit (Tav. 181, Fig. 4, 

 og Tekstfig. 13, 1 og 3) ses Blomstens Akse som en tykkere eller 

 tyndere Spids; endvidere, at Æggene (senere Frøene) sidder paa 

 de talrige Skillevægges Flader. Den fine og friske Duft vejleder 

 Insekter (Humler) til Blomsterne, hvor de søger Støvet og den søde 

 Vædske fra Arret. Om Natten lukker Blomsterne sig. 



Frugten er et stort, svampet Bær med Ar af Blomster- og 

 Støvblade. I Løbet af Efteraaret føres det ned under Vandet og 

 falder i flere Stykker ; disse raadner efterhaanden, og Frøene fri- 

 gøres, men om hvert Frø findes en slimet og luftfyldt Frøkappe, 

 der holder den flydende nogen Tid ; der gives da Frøet Mulighed 

 for en Spredning over større Strækninger, indtil det ved Hylsterets 

 Forraadnelse synker til Bunds. 



Nøkkerosen er almindelig i Danmark (undt. Bornholm) og 

 Norge. I Sverige og Norge forekommer den i to Former; den ene, 

 den paa Tavle 181 afbildede Form (N. alba var. candida) , har 

 bredere Bægerblade (se Fig. 2) og ægformet Frugt (Tekstfig. 13, 

 3 — 4) ; hos denne er Arrets midterste Parti hyppigt purpurrødt. 

 Den anden Form, den eneste, der findes i Danmark {N. alba), har 

 smallere Bægerblade (Tavle 181, Fig. 3) og fladtrykt-elliptisk Frugt 

 (Tekstfig. 13, 1 — 2). Hos denne er Arrets Straaler altid stærkt gule. 



