144 



Der knytter sig adskillige Sagn til Nøkkerosen. Nøkken, der 

 i nordisk Folketro har spillet en ikke ringe Rolle, siges at lure 



Fig. 13. 

 1 og 2, Støvvej og Frugt af Nymphæa alba (f. homalocorypha Wittr.), begge 

 i Længdesnit (naturlig Størreise). 3 og 4, Støvvej og Frugt af Nymjihæa alba var. 

 candida (f. oocarpa Casp.), begge i Længdesnit (naturlig Størrelse). 



Efter Wittrock. 



mellem Nøkkerosens Blade, og herfra lyder i stille og klare Maane- 

 skinsnætter dens koglende Spil, der lokker Mennesker ud i Vandet. 



Tav. 181. Kymphæa alba var. candida. Fig. 1. Blad og Blomst. Fig. 2. 

 Blomst i halv Størrelse, set fra Undersiden. Fig. 4. Støvvej i Længdesnit. 

 Fig. 5. Fro med Frøkappe og (øverst) en Luftblære ('/i). Fig. 6. Frø, nøgent 

 (Vi)- Nymphæa alba. Fig. 3. Blomst i halv Størrelse, set fra LTndersiden. 



182. Gul Aakande, Nuphar lateum (L.) Sm. 

 N. Gul nøkkerose. 



Aakandens Blade ligner Nøkkerosens, men er mere aflange og 

 lysere grønne paa begge Sider ; deres Stilke er oventil trekantede. 

 Blomsterne er mere forskellige. Yderst findes 5 Bægerblade, der ud- 

 vendig er grønne, indvendig gule ; indenfor dem følger et stort An- 

 .tal Kronblade, der alle er smaa og orangegule, og som paa deres 

 hule Overside udskiller Honning (jævnfør „Honningbladene" hos 

 Engblorame, Nr. 175). Støvbladene sidder i 5 Kranse; den yderste 

 Krans er ældst, den bøjer sig under Afgivning af Støvet ud 

 mod Kronbladene, saaledes at de besøgende Insekter, der vejledes 

 af Blomsternes temmelig stærke Duft, faar Støvet paa deres Ryg ; 



