145 



efter denne Krans følger den næste o. s. fr. Støvvejens Sider er 

 fri for Støvblade eller Blosterblade, Frugtknuden er formet omtrent 

 som en tyk Flaske, og Arret udelt. Naar Frugten er moden, løs- 

 ner den sig fra Stilken, og gennem den derved frembragte Aabning 

 befries Frøene, der er større end hos Nøkkerosen, og omgivne af 

 luftfyldte Rester af Frøgemmet. 



Aakanden er ligeledes almindelig i Danmark (undt. Bornholm) 

 og i Norge til ca. 67'' n. Br. En nærstaaende Art Niqjhar pumi- 

 Itcm Sm. med mindre Blade, hvis Stilke er sammentrykte, og mindre 

 Blomster er i Norge temmelig udbredt, især i subalpine Egne, og 

 er i nyeste Tid funden i en Sø paa Bornholm. 



Tav. 182. Fig. 1. Blomst og Blad. Fig. 2. Blomst i Længdesnit. Fig. 3. 



Kronblad, set fra Oversiden. Fig. 4. En af de yderste Støvdragere, set fra 



Indersiden (VO- Fig. 5. En af de inderste Støvdragere (Vi). Fig. 6. Støvvej 

 (^/s). Fig. 7. Frugt, overskaaret paa tværs. Fig. 8. Fro (Vi). 



VALMUEFAMILIEN, PAPAYERACEÆ. 



183. A. Gærde-Valmue, Papaver duUmn L. 

 N. Valmue. 



B. Fjæld-Valmue, Papaver radicatum Rottb. 

 N. Gul valmue. Isl. Melas61. 



Valmue-Arterne hører til de lettest kendelige af alle vore 

 vildtvoksende Planter. Deres Blomster er baade ejendommeligt og 

 enkelt byggede, og tilmed har de saa stærke og smukke Farver, 

 at de naturligt tiltrækker sig Opmærksomhed og Yndest. Inden 

 Udspringet er Blomsterne nikkende, men fuldt udsprungne har de 

 ranke Stilke (smlgn. Figg. 1 og 2). Bægeret bestaar af kun 2 

 Blade, der sammenhængende i Spidsen løsnes ved deres Grund og 

 falder af, naar Kronbladene folder sig ud; dette Forhold er i 

 Overensstemmelse med Blomsternes hele Kortvarighed, idet ogsaa 

 Kronbladene er meget tilbøjelige til hurtigt at falde til Jorden. 

 De 4 Kronblade findes fuldt færdige og stærkt sammenkrøllede 

 indenfor Bægeret, men naar dette er borte, retter de sig ud. Vist- 

 nok er den anselige og stærkt farvede Krone det eneste Vejled- 

 ningsmiddel for Insekterne; Blomsterne har ingen Duft, og de 

 mangler desuden Honning, saa at Insektbesøget kun finder Sted af 

 Hensyn til den store Mængde Støv, der udvikles i de talrige Støv- 

 dragere. Støvvejen mangler, ligesom hos Aakandefamilien, Griffel 

 og er dannet af talrige Frugtblade, hvis Antal fremgaar af Straa- 



Mentz og Ostenfeld, Nordens Flora. 2. Udg. 10 



