150 



Støv eller Ar. Blomsten af nogle Arter af Lærkespore lader sig slet 

 ikke bestøve af eget Støv. Frugten (Fig. 4) er hos Lærkespore 

 en Kapsel med nogle faa runde, sorte og blanke Frø, hvis Ved- 

 hæng (den hvide Del paa Fig. 5) peger paa, at de spredes ved 

 Myrers Hjælp. 



Liden Lærkespore adskiller sig fra andre Arter i Norden 

 ved at have udelte Højblade (Dækblade, se Fig. 2). De fleste 

 Arter har hyppigst rødviolette Blomster ; hos vor eneste enaarige 

 Art Klatrende Lærkespore (C daviculata [L.] DC.) er Blom- 

 sterne dog hvide eller gullige ; den er i Danmark funden hist og 

 her i Øst-Jylland, Fyn og Nordsjælland og i Norge kun i den 

 sydvestlige Del af Landet. Alle de knoldbærende Arter udmærker 

 fiig forøvrigt ved, at deres Kim kun bærer et Kimblad. 



Tav. 186. Fig. 1. Blomstrende Plante (naturlig Størrelse). Fig. 2. Blomst 

 med Dækblad (Vi). Fig. 3. Støvblade, Støvvej og de sidestillede Kronblade (Vi). 

 Fig. 4. Moden Frugt med Dækblad. Fig. 5. Et Stykke af Kapslens Inderside 

 med et modent Frø (Vi). 



187. Jordrøg, Fumaria officinalis L. 

 N. Jordrøk. 



Et almindeligt Ukrudt i Norden er den 10 — 30 cm høje og 

 enaarige Læge-Jordrøg; den vokser paa frugtbar og dyrket 

 Jord, i Haver og paa Marker. Hele Planten er blaagrøn (dugget), 

 ligesom Opiat-Valmuen. Den meget grenede Stængel og de stærkt 

 delte Blade giver den et ejendommeligt let og luftigt Præg (deraf 

 maaske dens Navn). Ofte ses det, at den saftige og ret svage 

 Plante holder sig oppe, idet Bladenes og Bladdelenes Stilke snor 

 sig om Naboplanterne; den er altsaa en Klatreplante (S. 42). 

 Jordrøg blomstrer hele Sommeren. Blomsterne sidder i en Klase ; 

 de er rosenrøde og violetrøde i Spidsen. I deres Bygning ligner 

 de Lærkesporens, men det bageste Kronblad har ikke den lange 

 Spore, kun en Honningpukkel (Fig. 2). De er egentlig tilpassede 

 til Insektbestøvning ; dog er Selvbestøvning vist hyppig. Frugten 

 er en Nød (Fig. 3), der er kugleformet, men oventil nedtrykt og 

 har en lidt rynket Overflade. 



Jordrøg har været anvendt som Lægeplante. Den friske Rod 

 har en ram Lugt. 



Tav. 187. Fig. 1. Plantens øverste Del. Fig. 2. Blomst (Vi). Fig. 3. 

 Frugt (Vi). Fig. 4. Frø (Vi). 



