151 



KORSBLOMSTREDE, CRUCIFERÆ. 



188. A. Ager-Sennep, Sinaim arvensis L. 

 N. Aker-sennep. 



B. Ager-Kaal, Brassica campestris L. 

 N. Aker-kaal. 



De paa Tav. 188 afbildede Planter, der er overordentlig 

 almindelige og farlige Ukrudtsplanter (se nedenfor), kan tjene 

 som Typer for den i nordlige Lande stærkt udbredte Familie : 

 Korsblomstrede. Den omfatter mest urteagtige Planter, der meget 

 ofte har ringe Livsvarighed (er en- eller toaarige), og som er 

 byggede paa saa ensartet Vis, at deres naturlige Slægtskab i 

 Almindelighed let erkendes. Bladene er spredte (uden Akselblade) 

 og, ligesom Stænglen, ofte beklædte med stjærneformede Haar. 

 Blomsterstanden er en Klase, der bestaar af en lang Akse, opad 

 hvilken sidder stilkede Blomster; saa længe den endnu ikke er 

 udfoldet, staar Blomsterne (eller Knopperne) i samme Plan, den 

 kan da kaldes en Halvskærm. Højblade mangler helt. Blomsten 

 er bygget af 4 Bægerblade, 4 Kronblade, stillede i Kors (deraf 

 Familienavnet), 6 „firemægtige" Støvdragere og en af 2 Frugt- 

 blade sammensat Støvvej, der har en kort eller lang Griffel og et 

 2-lappet Ar, Bestøvningen sker ved Hjælp af Insekter, især 

 Fluer ; ved Grunden af de to (sidestillede) Støvdragere findes 

 Honning-afsondrende Kirtler, og den dér dannede Honning opsam- 

 les i en Udposning af de udfor Kirtlerne staaende Bægerblade, 

 der ligner Honningpuklen hos Jordrøg (se t. Eks. Fig. 3 paa 

 Tav. 190). Frugten er en Kapsel af en ganske særlig Bygning, 

 en saakaldet Skulpe ; sjældent bliver den en Nød. 



Enkelte af de ovenfor nævnte Ejendommeligheder skal nær- 

 mere forklares. Det er paafaldende, at der i Blomstens Plan 

 findes 6 Støvdragere, medens Tallet i Blomsten iøvrigt er 4; det 

 er sandsynligt, at der til Planen egentlig kun hører 4 Støvdragere, 

 men at de 4, som er længere end de andre, er opstaaede ved en 

 Spaltning af 2. Forskelligheden i Længde betegnes ved Udtrykket 

 „firemægtige" (smlgn. „tomægtig", S. 68) ; se Tav. 189, Fig. 5 og 

 Tav. 191, Fig. 4. De to Frugtblade vokser sammen med deres 

 Rande; Sammenvoksningslinjerne ses udvendig paa Frugtknuden. 

 Egentlig skulde Frugtknuden altsaa bestaa af et eneste Rum, i 

 hvilket Æggene (Frøene) sidder langs de ved Sammenvoksningen 

 dannede Ægstole (Frøstole), men indenfor den af dem dannede 



