152 



Ramme er udspændt en tynd, hvidlig Hinde, som deler Frugt- 

 knudens Rum i to; denne Skillevæg er „falsk", da den ej er dan- 

 net af indadbøjede og sammenvoksede Frugtbladdele som hos Nat- 

 skyggefamilien (S. 83, Tav. 108) o. fl. Naar Skulpen er moden, 

 og Frøene skal ud, løsnes dens Flader fra Frøstolene som to 

 „Klapper" og falder af; denne Opløsning sker fra neden opefter, 

 og tilbage bliver da Frøstolene med Frøene, der snart falder af, 

 og den tynde Skillevæg (se Tav. 189, Fig. 6 og Tav. 190, 

 Fig. 4). Skulpen er snart lang, d. v. s. over 3 Gange saa lang 

 som bred (saaledes hos Ager-Sennep og Ager-Kaal), snart kort; 

 Griflen bliver oftest siddende derpaa og kaldes da „Næb". Frøene 

 indeholder indenfor Skallen en Kim, der er krummet; Kim- 

 roden indtager hos de forskellige Slægter indenfor Familien en 

 forskellig Plads i Forhold til Kimbladene, og disse Stillingsforhold 

 kan anvendes ved den systematiske Inddeling af Familien. Hos 

 Ager-Sennep, Ager-Kaal o. fl. ligger Roden op langs Ryggen af 

 det ene af de to ikke flade Kimblade; dette betegnes ved Figuren 

 •)), hvor Prikken betyder Tværsnittet af Roden, og de 2 halv- 

 maanedannede Figurer Tværsnittet af Kimbladene (se Fig. 5). 



De to afbildede Planter hører til to forskellige Slægter, hen- 

 holdsvis Sennep og Kaal, der især adskilles fra hinanden ved et 

 forskelligt Antal af Nerver i Skulpens Klapper og ved Forskellen 

 i Næbbets Form og Længde ; dette er kantet og langt hos Sennep, 

 kortere og trindt hos Kaal (smlgn. Fig. 4 og 9). Blomsterne er 

 hinanden meget lig hos de to Slægter. Imidlertid kan de her om- 

 handlede Arter let adskilles fra hinanden, idet Ager-Sennep har 

 friskt grønne Blade med spredte og temmelig stive Haar, medens 

 Ager-Kaalen er blaagrøn og ganske glat, de nederste Blade und- 

 tagne. Forresten er begge Planter omtrent ens høje, 30 — 60 cm, 

 og blomstrer i Højsommeren, Ager-Sennep dog lidt tidligere end 

 Ager-Kaal. 



„Agerkaal" bruges som folkelig Betegnelse ej alene for den 

 virkelige Ager-Kaal, men ogsaa for Ager-Sennep og for Kiddike 

 (Nr. 199), der alle ved et flygtigt Øjekast ligner hinanden meget. 

 Naar Vaarsæden i Forsommeren staar straalende gul af det blomst- 

 rende Ukrudt, saa Sæden selv næppe ses, kan dette skyldes den 

 ene eller to eller sjældnere alle tre Arter ; den sidst nævnte er 

 den mindst almindelige. Ager-Sennep foretrækker de rigtig frugt- 

 bare Jorder, medens Ager-Kaal kan trives paa lettere sandblan- 

 dede Muldjorder og næsten ikke findes paa svær Lerjord. Den 

 store Masse, hvori „Agerkaalen" optræder, dens hurtige Vækst og 

 dens anselige Størrelse gør den særlig farlig for Sæden ; den tager 



