155 



191. Tandrod, Dentaria hulhifera L. 

 N. Tandrot. 



Ogsaa Tandrod er en Skovplante og for saa vidt mere ud- 

 præget end Løgkarse, som den ved sin vandrette og grenede Rodstok 

 er tilpasset til at leve i den muldede Bund, ligesom Anemoner. 

 Konvaller, Desmerurt og andre af Skovens Urter. Rodstokken er 

 bygget omtrent som hos Hvid Anemone, men den er beklædt med 

 tykke og hvide Skæl („Tænder"), der har givet Planten dens 

 Navn (Fig. 1). Nogle faa Løvblade udspringer fra Rodstokken; 

 disse og de nedre Stængelblade er fjersnitdelte og har lancetdan- 

 nede, grovt tandede Afsnit (Fig. 2). Højere oppe paa Stængelen 

 er Bladene ikke delte. I de øverste Blades Hjørner findes brunlige 

 Yngleknopper (se S. 126), der er smaa Løg, omtrent saa store som 

 Ærter; naar de er helt udviklede, løsnes de meget let fra deres 

 Plads, falder til Jorden og vokser ud til nye Planter, som i Be- 

 gyndelsen opammes af den rigelige Mængde Næringsstoffer, de 

 indeholder (Oplagsnæring). De lysviolette Blomster er temmelig 

 store og smukkere end hos Flertallet af Korsblomstrede. Sjældent 

 sætter de modne Frugter; disse udmærker sig ved, at Skillevæg- 

 gen ej er tynd og hindeagtig, men, ligesom hos Løgkarse, tyk og 

 svampet. 



Tandrod bliver henved 50 cm høj. Den vokser i bakkede 

 Skove med Muldbund og blomstrer i Maj — Juni. Hverken i Dan- 

 mark eller Norge er den almindelig. I Norge træffes den især 

 langs Kysten, mod Nord til Trondhjemsfjorden. 



Tav. 191. Fig, 1. Rodstokken og Grunden af Lysskuddet. Fig. 2. Den 

 øverste Del af Planten, med Yngleknopper i Bladhjørnerne, og Blomsterstand. 

 Fig. ij. Blad med Yngleknop. Fig. 4. Støvdragere, med Honningkirtler ved 

 Grunden, og Støvvej {^li). 



192. Engkarse, Cardayniyie prateyisis L. 

 N. Engkarse. Isl. Hrafnaklukka. 



I fugtige Enge eller Moser træffes Engkarse almindeligt over 

 hele Norden. Det er en 20—45 cm høj og fieraarig Urt med 

 fjersnitdelte Blade, hvis Afsnit er helrandede eller takkede, og en 

 Stand af smukke, lysviolotte eller næsten hvide Blomster, der 

 undertiden kan være fyldte. Ligesom hos Tandrod ligger Kim- 

 roden bøjet op mod Kanterne af de flade Kimblade; et Tværsnit 

 vil altsaa være #=. Frøene er derfor fladere hos disse Slægter 

 end hos de foregaaende. Skulpernes Klapper har ingen skarpt 

 fremtrædende Nerver (Ribber), men er -elastiske. 



