156 



Ogsaa Engkarse kan formere sig ad vegetativ Vej. Paa 

 Rosetbladene dannes undertiden Yngleknopper (se nederst paa Tav. 

 192), som kan løsne sig og vokse ud til nye Individer. I Forbin- 

 delse med den vegetative Formering staar sikkert det ejendomme- 

 lige Forhold, som Engkarse forøvrigt deler med Tandrod, at den 

 sjældent sætter moden Frugt. De friske Blade har en Smag af 

 Lighed med Have-Karsens. 



Under Navnet „Engkarse" sammenfattes forøvrigt flere For- 

 mer, af hvilke to er afbildede paa Tav. 192, den ene, den egent- 

 lige Cardamine jpratensis, er lysegrøn og har lysviolette Kronblade 

 (A); den anden, C. dentata Schult., er større og mørkere grøn og 

 har næsten hvide Kronblade (B); den vokser paa vaadere Sieder. 



Tav. 192. A. C. pratensis L. Plantens øvre og nedre Del. B. C. dentata 

 Schult. Plantens øvre Del, en Skulpe og et gammelt Rosetblad med affaldende 

 Smaablade og en ung Plante, fremkommen af en Yngleknop ved Endesmaa- 

 bladets Grund. 



193. Fj æld karse, Cardamine hellidifolia L. 

 N. Fjeldkarse. Isl. Joklaklukka. 



Fra de øvrige nordiske Arter af Slægten Cardamine eller 

 Springklap, hvilket Navn stammer fra de elastisk opspringende 

 Skulper (Fig. 4), adskiller Fjældkarse sig ved at have udelte 

 Blade. Den er paa de aabne Fjældlokaliteter faa cm høj (Figg. 

 2 og 3), paa skygget Vokseplads bliver den fyldigere (Fig. 1) ; 

 ved sin tueformede og grenede Vækst karakteriseres den som en 

 ægte Fjældplante. Blomsterne er kun uanselige. Skulperne mod- 

 nes rigeligt; vegetativ Formering mangler. Fjældkarse vokser i 

 Norge overalt i Højfjældene og forekommer ogsaa i Island. 



Tav. 193. Fig. 1. Individ fra skygget Vokseplads {Tome Lapmark). Figg. 

 2 og 3. Individer fra en aaben Højfjælds-Vokseplads. Fig. 4. Skulpe (*/i). 

 Fig. 5. Frø (Vi). 



194. A. Taarnurt, Turritis glahra L. 

 N. Taarnurt. 



B. Gaasemad, Arahldojisis Thaliajia (L.) Heynh. 

 Grenet skrinneblom, vaarel. 



De to paa Tavlen afbildede Planter er nær beslægtede med 

 hinanden og med den paa Tavle 195 fremstillede Fjæld-Kalkkarse, 

 og forenes af nogle til samme Slægt {Arabis). Imidlertid adskil- 

 ler Gaasemad sig fra de to andre ved Kimrodens Stilling, der 



