163 



som Middel mod Skørbug. De benyttes undertiden i Island og 

 Grønland som Gemyse og kan saltes hen til Vinterbrug. 



Nær beslægtet med Kokleare er den som Køkkenurt dyrkede 

 Peberrod (Armoracia lapathifolia Gilib.^, hvis Rod indeholder skarpe 

 Stoffer. 



Tav. 204. Fig. 1. Planten i naturlig Størrelse. Fig. 2. Bladroset (første 

 Aar). Fig. 3. Blomst (Vi). Fig 4. Skulpe (VO Fig. 5. Samme, efter at Klap- 

 perne er faldne af (Vi) 



205. Hyrdetaske, Capsélla bursa pastoris (L.) Moench. 

 N. Hyrdetaske. Isl. Hjartarfi. 



Hyrdetaske hører til de aller almindeligste Ukrudtsplanter i 

 Norden (Færøerne, Island og enkelte Steder i Grønland medreg- 

 net). I Haver og paa Marker, langs Veje og i Byernes Nærhed, 

 især paa Rydde- og Havnepladser, ser man denne let kendelige, 

 men ret uanselige Plante med dens smaa og lidet iøjnefaldende 

 Blomster (Fig. 3). Den er enaarig. Fra det tidlige Foraar og 

 langt ind i Ef teaarret findes dens Rosetter af temmelig stærkt ind- 

 skaarne og iøvrigt i Formen meget varierende Blade og dens lange 

 Stande af Blomster og meget ejendommeligt formede, hjærtelignende 

 Skulper (Fig. 4); den kan endog blomstre i milde Vintere. Hele 

 Planten er spredt haaret af Stjærnehaar, 15 — 30 cm høj. I Frøene 

 ligger Roden langs Ryggen af det ene Kimblad. 



Meget ofte er Hyrdetaske, især Blomsterstanden, befængt af 

 en hvid Snyltesvamp (Hvidrust, Cystopus candidusFeTS.), der danner 

 tykke Skorper paa den og mere eller mindre forandrer dens 

 Form. 



Tav. 205. Fig. 1. Rod og Rosetblade. Fig. 2. Blomster- og Frugtstand. 

 Fig. 8. Blomst (*/i).. Fig. 4. Skulpe, overskaaret paa tværs (*/i). 



206. Pengeurt, Thlaspi arvense L. 



N. Pengeurt. 



Ogsaa Pengeurt er enaarig. Den helt glatte og lyst grønne, 

 ofte grenede Plante bliver indtil 30 cm høj og har forneden stil- 

 kede, foroven siddende og, ligesom hos Hyrdetaske, pilformet om- 

 fattende Blade, men har ingen Bladroset ved Grunden. Blomsterne 

 er smaa (Fig. 3). De sammentrykte og langs Kanterne vingede 

 Skulper (Fig. 4) minder om en Mønt; naar Bladene er visnede 

 bort, kan de unge og grønne Skulper med de temmelig brede Vin- 

 ger nok endnu en Stund, inden Modningen, tjene som Blade. Frugt- 

 Il* 



