171 



en Slags Kapsel, der er trukket ud i et langt Næb (Figg. 2 og 5), 

 deraf Navnet. 



Skov-Storkenæb og de andre storblomstrede Arter, f. Eks. 

 Eng-Storkenæb {Geranium pratense L.), har udpræget førsthan- 

 nede (S. 6) Blomster. I de nylig udsprungne Blomster (se Tekst- 

 figur 15, a) er den ene Kreds af Støvdragerne rettet nedad og 

 udad, medens den anden staar ret op om Griflen og dens endnu 

 ikke udfoldede Grene (b) ; dette er det hanlige Stadium. Den lidt 

 ældre Blomst (c) kendes let paa, at alle Støvdragerne er rettede 



Fig. 15. 



Blomst af Eng-Storkenæb. 



a, hanligt Stadium, b, Spidsen af Støvvejen, c, hunligt Stadium. 



(Efter Hildebrand). 



udad, medens Støvet er bortført eller i Færd med at blive det, 

 hvorefter Støvknappen falder af; den helt udfoldede Griffels 5 

 Argrene er nu rede til at modtage Støv fra yngre Blomster 

 (hunligt Stadium). Det ses let, hvorledes denne Tidsforskel i Ud- 

 vikling af Støvdragere og Ar tjener til at hindre Selvbestøvning; 

 denne bliver mere og mere mulig, jo mindre Afstand i Tid der er 

 mellem de to Udviklingsstadier, og hos de smaablomstrede Arter 

 af Slægten er Støvdragere og Ar fuldt udviklede omtrent sam- 

 tidigt. 



Frøspredningen er yderst ejendommelig hos Storkenæb, lidt 

 forskellig fra Art til Art, men i Hovedsagen som hos Skov-Storke- 

 næb. Naar Kapslen er moden, løsnes de 5 Rum, som indeholder 

 Frøene, fra deres Plads; samtidigt skilles Næbbets ydre Lag i 5 

 tynde Strænge, der ruller sig opad og fører Kapslens 5 Dele 

 (Klapper) op mod Spidsen af den Midtersøjle (eller „Frugtholder"), 

 som er den inderste og fasteste Del af Næbbet. Ved denne Op- 



