175 



8K0VSYREFAMIL1EN, OXALIDACEÆ. 



219. Skovsyre, Oxalis acetosella L. 

 N. Gjøksyre. 



Den lille Gruppe af Planter, som hører sammen i Skovsyre- 

 familien, karakteriseres godt af Skovsyre. De Ejendommeligheder, vi 

 finder hos den, især dens Blomsters Bygning, gælder for hele Fa- 

 milien, der i Norden kun repræsenteres af Slægten Oxalis. 



Skovsyre er en ganske udpræget Skovplante ; den vokser kun 

 sjældent udenfor Skovens Omraade og trives især i den muldede 

 Bund. Den er yderst almindelig i danske Skove og forekommer 

 ligeledes hyppig i Norge paa dertil egnede Voksepladser. Paa 

 Færøerne er den fundet i Revner mellem Klipperne paa en enkelt 0, 

 altsaa udenfor Skov, men dog vel beskyttet mod stærkt direkte 

 Sollys. 



Skovsyre er fleraarig; de tynde og med tandlignende Skæl 

 (Lavblade) besatte Rodstokke arbejder sig frem i Mulden lige un- 

 der Skovbundens Dække af Blade og andet Affald; ved et svagt 

 Ryk løsnes let en hel Gruppe Planter fra deres Vokseplads. Fra 

 de vandrette Dele af Rodstokken udgaar korte lodrette Grene, der 

 er endnu tættere besatte med „Tænder", og som ender med en Ro- 

 set af Blade. Disse ligner Bladene af Kløver, er 3-ko biede d. v. s. 

 sammensatte og med 3 Smaablade; Skovsyre kaldes derfor ogsaa 

 Surkløver. Ved Grunden er Bladstilkene opsvulmede (de oven- 

 for nævnte „Tænder") og indeholder Oplagsnæring til Erstatning 

 for den ringe Mængde Næring, de tynde Rodstokke er i Stand til 

 at føre. Nogle af Bladene overvintrer. De tre Smaablade kan — 

 ligesom hos mange andre sammensatte Blade — udføre Bevægel- 

 ser, der er afhængige af Forandringer i de Temperatur- og Lys- 

 forhold, som omgiver Planterne. Saaledes ser man, at Smaabla- 

 dene sænker sig nedad om Aftenen og samles tæt om Bladstilken; 

 denne Stilling („Natstilling" eller „Søvnstilling") indtager de saa 

 hele Natten. Om Dagen derimod er Smaabladene vandret udspær- 

 rede („Dagstilling"). Imidlertid kan disse Bevægelser, der altsaa 

 regelmæssigt veksler Dag og Nat (er periodiske), ogsaa indtræde 

 uafhængigt af Dagens og Nattens Veksel. Ved høj Temperatur 

 og stærkt Lys gaar Bladene over i Natstilling, selv midt paa 

 Dagen, og det samme kan ske, naar Vejret er meget koldt, mørkt 

 og regnfuldt. Disse Bevægelser, hvis Betydning formodentlig er 

 den at regulere Temperaturens og Lysets Indflydelse paa Bladenes 



