177 



øerne og i Island. Vild Hør er enaarig og har modsatte Blade 

 og smaa Blomster i Kvast, en Blomsterstand, der ofte forekom- 

 mer hos Planter med modsatte Blade; Stænglen ender med en 

 Blomst, og fra Hjørnerne af de to nedenfor Blomsten siddende 

 Blade udspringer to Grene, som ligeledes ender med en Blomst, 

 og forgrener sig paa samme gaffelformede Maade, hvorfor denne 

 Form for Kvasten ogsaa benævnes Gaffelkvast. Blomsten 

 (Fig. 2), der er ejendommelig for Hørfamilien, er 5-tallig som hos 

 de foregaaende, men afviger fra Blomsten hos disse ved, at Frugt- 

 knuden (og Frugten, der er en Kapsel, Fig. 3) er ufuldstændigt 

 delt i 10 Rum, forøvrigt ved en falsk Skillevæg (Fig. 4). 



Stænglen hos Vild Hør er af en mærkelig sejg Beskaffenhed, 

 som skyldes Tilstedeværelsen af saakaldt Bast indenfor dens 

 Overhud, meget lange og tykvæggede Celler (Bastceller). I endnu 

 højere Grad er Stænglen sejg og bastholdig hos Almindelig Hør 

 (N. Lin, Liyium usitatissimnm L.), der ligeledes er enaarig, men 

 let kendes fra Vild Hør paa Størrelsen (30 — 50 cm høj), paa de 

 spredte Blade og paa, at de store lyseblaa Blomster ikke sidder i 

 regelmæssig Kvast. Basttaverne bruges som bekendt til Lærred 

 og andre Tekstilvarer. Derfor er Hør fra gammel Tid af blevet 

 dyrket i meget stor Maalestok, ogsaa her i Norden; men nu er 

 Dyrkningen saavel i Norge som i Danmark uden Betydning. Af 

 Frøene presses Olie („Linolie"), der anvendes i tekniske Øjemed 

 og til Kreaturfoder (Oliekager). Almindelig Hør kendes ikke vildt- 

 voksende. Den antages at stamme fra fleraarige blaablomstrede 

 Hør-Arter, der vokser i Central-Europa. 



Tav. 220. Fig 1. Stort Individ i naturlig Størrelse ved Blomstringens Be- 

 gyndelse. Fig. 2. Blomst (Vi). Fig. 3. Kapsel (Vi). Fig. 4. Samme aabnet (Vi). 

 Fig. 5. Frø (Vi). 



BALSAMINFAMILIEN, BAL8AM1NACEÆ. 



221. Springbalsamin, Impatieyis noli tangere L. 

 N. Springfrø. 



Ligesom Skovsyre vokser Springbalsamin paa skyggefulde 

 Steder, i Skove og Lunde, men helst tillige paa fugtig Bund ; 

 desuden langs Klippevægge og nær Fosser og Elve. I Danmark 

 er den ret almindelig, medens den i Norge er sjælden, undtagen 

 i den østlige Del og de østlige Dele af Trondhjem Stift. Spring- 

 balsamin er enaarig. Dens saftige Stængel er opsvulmet ved Led- 



Mentz og Ostenfeld. Xordens Flora. 2. Vdg. 12 



