180 



YIOLFAMILIEN, YIOLACEÆ. 



223. A. Skov-Viol, Viola Riviniana Rchb. 

 N. Skog-fiol. 



B. Hunde-Viol, Viola canina L. 

 N. Mark-fiol. Isl. Tysfjéla. 



Der findes i Norden kun én Slægt af Violfamilien, selve Viol- 

 Slægten, som naturligt falder i to Afdelinger: de egentlige Violer 

 (Nr. 223—226) og Stedmoderblomsterne (Nr. 227). De egentlige 

 Violer er fleraarige Arter med korte, lodrette Rodstokke og hjærte- 

 dannede eller nyredannede Blade. Nogle har oprette, blad- og 

 blomsterbærende Stængler (Nr. 223 og 226), andre kun Rosetblade 

 og enlige Blomster paa lange grundstillede Stilke ; men hos disse 

 sidste (Nr. 224 og 225) kan der derimod findes overjordiske, nedliggende 

 og rodslaaende Udløbere, saakaldte Ranker (se Tav. 224). Blom- 

 sten er omtrent ens bygget hos alle Arterne og er altid uregel- 

 mæssig (ens5rmmetrisk) ; den sidder paa en Stilk, som foroven bæ- 

 rer to smaa modsatte Skælblade (Forblade). Der findes 5 Bæ- 

 gerblade, som er saaledes fæstede til Aksen, at deres nederste Del 

 er fri og danner et bagud rettet Vedhæng. Afvekslende med dem 

 er 5 Kronblade, hvoraf det nedad rettede (forreste) er større end 

 de øvrige og forsynet med et Lede- eller Saftmærke (se S. 71) i 

 Form af mørke Streger paa lys Bund, samt med en vel udviklet 

 Spore ; de øvrige 4 Kronblade er parvis symmetriske, og de to 

 øverste er stærkt tilbagebøjede ved deres Grund. Da Blomster- 

 stilken er krummet tæt bag ved Blomsten, opnaas ved de øvre 

 Kronblades Tilbagebøjning, at Blomsten bliver stillet saa bekvemt 

 som muligt for Insekternes Besøg. Violerne er nemlig Insektbe- 

 støvere; Insekterne vejledes hos nogle Arter af Blomsternes vel 

 kendte Duft og finder ved Hjælp af Saftmærket Sporen, som inde- 

 holder Honning. Denne afsondres af to krumme bagud rettede Ved- 

 hæng paa de to Støvdragere, som sidder indenfor det uparrede 

 Kronblad (se Figg. 2 og 4). Alle 5 Støvdragere er forøvrigt mær- 

 kelige i Form, idet Støvknapperne er næsten siddende og forsy- 

 nede med en gulbrun Forlængelse ovenfor Knappen (Fig. 4) ; de 

 er trykkede tæt sammen omkring Frugtknuden og fastholdes ind- 

 byrdes ved smaa Haar langs deres Rande ; Knapperne aabner sig 

 med to Spalter paa Indersiden. Ogsaa Støvvejen (Fig. 3) er ejen- 

 dommelig ; den bestaar af en enrummet Frugtknude med 3 væg- 



