185 



SOLDUGFAMILIEN, DROSERACEÆ. 



228. Soldug, Brosera rotundifolia L. 

 N. Soldug, dugblad. Isl. Séldogg. 



Paa de med Mos bevoksede Flader af Lyngmoserne, i fugtige 

 Hedelavninger og paa lignende Steder med stærkt humøs Bund 

 vokser en lille Plante, Soldug, som er ret uanselig, men berømt og 

 ofte studeret, da den er in sektæden de. 



I Norden findes af insektædende Planter foruden Soldug-Slæg- 

 ten, som er repræsenteret af 3 Arter, de tidligere omtalte Vibe- 

 fedt (Nr. 130) og Blærerod (Nr. 131). Der er ved Omtalen af 

 disse (S. 99 — 102) forklaret, at det, som disse Planter særlig er- 

 hverver sig ved deres Rovfangst, er kvælstofholdig Næring, da de 

 paa deres Vokseplads næsten ikke kan faa saadan tilført fra Jord- 

 bunden. Hver af dem har sin særlige Maade at fange Byttet paa. 

 Soldugs Blade er paa Oversiden besatte med lange, flercellede, røde 

 Haar, som ender med et lille Hoved, hvor der er udskilt en glin- 

 sende Draabe af en klæbrig Vædske. Naar et lille Dyr kommer 

 i Berøring med Haarene, bliver det hængende fast i Vædsken, 

 som nu udsondres rigeligere; tillige bøjer de omkring staaende 

 Haar sig ind over Dyret, og tilsidst lukker hele Bladet sig omkring 

 det og kvæler det. Derpaa udskiller Haarene Syrer og en pepsin- 

 holdig Vædske, som opløser Dyrets bløde Dele, og disse opsuges af 

 Planten. Først naar al Næring er optaget, aabner Bladet sig lang- 

 somt igen, saaledes at de ufordøjelige Rester kan blæse bort. Da 

 Haarene under denne Proces viser, at de har baade Føle- og Be- 

 vægelses-Evne har man sammenlignet dem med Fangtraadene hos 

 lavere Dyr og kaldt dem Tentakler; de er i Virkeligheden me- 

 get følsomme og sættes i Bevægelse ved den mindste Berøring. 

 Deres Bygning er meget kompliceret, hvad der er naturligt paa 

 Grund af deres mangesidige Virksomhed. 



Soldug-Arterne er udbredte over hele Norden og gaar endog 

 over paa Færøerne og Island. De er fleraarige og 5 — 20 cm høje. 

 Bladene, som er forskellige i Form efter Arterne, er samlede i en. 

 grundstillet Roset. Blomsterne er ensidigt vendte i en nøgen og 

 klaselignende Stand. De er smaa og uanselige, med hvide Kroner. 

 Bygningen er omtrent som hos Violerne (5 Bægerblade, 5 Kron- 

 blade, 5 Støvdragere og en Støvvej, dannet af 3 Frugtblade); men 

 Blomsten er regelmæssig, og der er 3 tvedelte Grifler (Fig. 7). 

 Frugten er en Kapsel med mange smaa Frø, som let føres bort 



